HÄGER. ARDEA CINEREA. 



647 



Säger redan Naumann, att den är 'gewissermassen eine Heer- 

 strasse' för de från norr vandrande sump- och vattenfoglarna, 

 likasom de i nordiska hav utmynnande tyska floderna. I Syrmiska 

 träsk i tusental, Landbeck, 1842, v. Homeyer. I Serbien hade 

 hade han läggfärdiga ägg den 14 april, Baldamus. Häckar i 

 Transsylvanien, Danford, Brown. 



I Tyrolen under flyttning, talrikast om våren, Althammer. 

 Häckar i trakten av Linz, Keil. I Vorarlberg om sommaren, 

 häckar i synnerhet vid Obersee, enligt Bruhin, som även upp- 

 räknar andra här förekommande Hägrar m. fl. foglar. 



I Oldenburg talrik; kom år 1858 d. 'V, 1880 d. å, Wiepken; 

 vid Sllihe en koloni om 1000 bon, Negeleij?. 



I Holland och Ostfrieslands kustland ej sällan häckande. 

 På Borkum förekommer han under hela året utan att häcka; i 

 aug. sågs under flod och blåst en flock på 200 st, v. Droste; 

 träffad i sept 1865; på Eottum syntes några d. V 1862, Altum. 

 Till Wangerooge kommer han från fastlandet under hela somma- 

 ren, Wiepken. I Friesland allmän, häckar, Albarda. Talrik i 

 i Gröningen, häckar i maj, Braak. Häckar på Scholeraar-ön, vid 

 Gouda, liksom andra Hägrar, Pässler, Berger. 



I Belgien häckar han talrikt; håller sig om vintern vid så- 

 dana små bäckar, som icke tillfrysa, och på fälten, de Selys. 



På Orken- och Shetlandsöarna skall han vara talrik, Jardine; 

 dock omnämnes han icke av Edmondstone. I England finnas 

 omkring 100, i Skotland 60 och i Irland 40 kolonier, även här 

 finnas sådana å klippor vid stränderna, Harting; enligt More 

 vid 50 — 60° n. br.; är enl. Dresser temligen allmän, men mindre 

 talrik än förr. 



I Frankrike har han, såsom annanstädes, förr varit mycket 

 talrikare än nu. Hägerkolonien vid Fontainebleau var mycket 



beryktad på Frans I:s tid, men är sedan länge försvunnen, och 

 även de små, som ännu 1867 funnos kvar i Vendée och Cham- 

 pagne, anses snart skola spridas. Från Champignol omtalas en 

 koloni, hvars foglar skola flytta mycket regelbundet; komma den 

 6 mars, bortflytta den 6 aug. Hvarje afton draga de ut efter föda, 

 någon gång 3—5 kilometer. Degland, Gerbe. I Eure & Loire 

 om vintern, Marchand; förekommer i Seine-inférieure, Hardy; 

 långs åt Saone, ävensom vid Lyon allmän. Häckar sällan i Boil- 

 lonnais, Degland. I Savoyen under hela året i små flockar eller 

 ensam; häckar mycket fåtaligt, Bailly. I Provence under hela 

 året icke sällsynt, under vår och höst starkt drag av nordiska 

 Hägrar, J. W. v. Muller. Under flyttning i S. Frankrike ofta i 

 stora flockar, de Serres; ävenså vintern 1861 i Göte d'Or, Marchand. 



I Galicien allmän under hela året, drar sig till landets inre 

 delar om vintern, Naceyro. Vid sjön Albufera allmän, Vidal; i 

 passande trakter av Andalusien talrik, i synnerhet i trakten av 

 Sevilla, der han häckar, Saunders. Även vid Gibraltar om vin- 

 tern talrik; de flesta bortflytta i mars, endast få kvarstanna, Irby. 

 I Portugal, enligt A. C. Smith, allmän, vid Lagos under ebb, 

 E. Rey. 



På Balearerna träffas han oftare än samslägtingarna utan 

 att vara talrik. En ung fogel erhölls på Mallorca i maj, hvarför 

 han ansågs häcka der, A. v. Homeyer. 



Få sågos på Korsika, Wharton. På Sardinien fåtalig under 

 flyttning i mars eller början av april; få övervintra i jan. till 

 slutet av april; flyttar, enligt Cara, i maj eller senare, återkom- 

 mer på hösten, Salvadori. Häckar i N. och mellersta Italien, 

 men är der sällsynt om vintern, då han deremot är talrik i S. 

 Italien, Salvadori, Vid Florens, Hölker. Förekommer i To- 

 scana; i trakten av Pisa 1864, sparsam, Giglioli; är talrik på 



