SVAET IBIS. IBIS FALCINELLUS. 



749 



Erhållen på Luzon, Sonnerat, 1776; förekommer på sydkusten av 

 Nya Guinea, Rosenberg. I Australien, Blyth. 



Amerikas fogel anses av många såsom en skild art, av andra 

 såsom en varietet och av andra åter såsom identisk med Europas. 

 Hanen > honan: d' 518, ? 462; vingbr.: ö^ 903, ? 712; stjert: & 

 110, ? 103 m.m. Den förekommer i många trakter: går norr ut 

 till Manach och Ohio; träifas på Cuba, Gundlach; i Brasilien, A. 

 Fritsch. Durnford omtalar honom från Buenos Ayres, hvarest 

 han skall vara stationär; mycket allmän, men talrikare om vin- 

 tern än om sommaren. Att han skulle leva av as rättas. I 

 magen funnos sötvattensmollusker. Han hade en obehaglig lukt. 

 I Baraduo i april i stora flockar. Iris var ljust rödbrun. Även 

 GiBSOxN omtalar fogeln från Buenos Ayres: i dec. 1875 sågs en 

 flock om 100 st.; den f 1876 flere mindre flockar; i dec. 1877 

 talrik. 



Många uppgifter och minnesmärken från gamla tider före- 

 ligga om Ibis, Uti somliga av dessa kan man icke skilja hvad 

 som rör vår fogel från hvad som gäller Ibis cetiopica^ även kal- 

 lad I. religiösa. Över allt, der den Svarta Ibis namnes, gäller 

 det I, falcinellus^ då deremot den Hvita i allmänhet är/, cetiopica. 



Första månaden i det egyptiska året hade fått namn efter 

 Ibis, som även var en bild av Nilen, emedan han förtärde djur, 

 som floden vid dess fallande lemnade efter sig i slammet. 



Bilden av Ibis ibland hieroglyferna liknar den av Grus 

 virgo^ hvilken dock har och är tecknad med nacktofs och rakt 

 näbb. Ibis är vid lineära hieroglyfer även igenkänlig: ögon, vin- 

 gar och baktå äro å sådana icke tecknade. Ibis med halvmånen 

 betyder Thoth eller Hermes. Se för övrigt Champollion och 



BRuascH, av hvilka den förre utgivit en egyptisk grammatik, den 

 senare en ordbok. Ibis var en bokstav i egyptiska alfabetet. 



Ibland hieroglyfer å gamla byggnader och föremål i Egypten 

 finnes ofta Ibis avbildad. Sålunda finnes den i Nationalmuseet i 

 Stockholm, å steler: inhuggen i kalkstenar från 12:te dynastien, 

 emellan åren 2268 och 2108 före Kristus. Ävenså å mumier, 

 såsom å n:o 5 av Chefen Uaau, som anses tillhöra 16:de dyna- 

 stien, mellan år 2108 och 1598 f. Kristus, i upphöjdt gyllne 

 arbete, der Ibis dock har näbbet för starkt böjdt. Å kistan n:o 

 6, tillhörande samme Uaau, äro hieroglyferna inskurna i trä, och 

 der finnes åtminstone en Ibis avbildad. Men man kan på dessa 

 och flere väl se, att en Ibis är avbildad, men av teckningen icke 

 bestämma arten, hvilket dock på andra mindre stiliserade av- 

 bildningar torde kunna låta sig göra. — Denna förmodan finner jag 

 bekräftad av Adams, som säger, att alla målningar på Beni Hassap 

 och i konungagravarna föreställa Ibis religiösa, som anses hava 

 blivit införd från Abyssinien. 



Anm. rörande Ibis cetiopica (Lath.), /. religiösa Sav. Enligt Bruse, 

 som reste i Nilländerna 1768-73 överensstämde LAboa hannes, Ibis ceti- 

 opica, med de gamla avbildningarna och de balsamerade foglarna, Voy. träd. 

 p. Castera v 1791, 202. Den skall även vara avbildad i Herculanum, i 

 mosaik från Palestrina, å gemmer, likaledes å medaljer från kejsar Hadri-? 

 anus (se nedan p. 752). Enl. Savigny, hvilken såsom naturforskare medföljde 

 Napoleons tåg, förtär Ibis skalbaggar, maskar, krustaceer och små fiskar, men 

 icke några ormar; både den svarta och hvita Ibis funnos icke sällsynt under 

 hans resa vid Nilen, så långt vattnet gick upp, fångades i nät samt skötos 

 och utbjödos med avskurna huvuden i mängd på alla torg i lägre Egypten. I 

 fångenskap visade de sig icke vilda. De hvita gingo i små flockar om 8 — 

 10 st.; de svarta voro talrikare i flockar om 30 — 40 st. Sedan Nilens över- 

 svämning slutat, försvunno de och häckade icke(?) i Egypten. 



Den egentliga orsaken till egypternas vördnad för Ibis anses vara den, 

 att han kom med vattnets stigande. 



Ibis cetiopica bygger i början av sept. vid Chartum på mimosor: i en 

 sådan kunna finnas 20 — 30 bon; han lägger 3 ägg och en gång årligen. På 



