HYDROCHARIS MORSUS RANAE L. 43 



Otteidkanalen, hvor den vistnok har meget bedre livsbetingelser 

 (næringsrikere vand). Herpaa tyder ogsaa den artsrikere og mere 

 eutrafente plantevekst langs kanalen. 



Fra hvilken lokalitet i Sverige Hydrocharis oprindelig stam- 

 mer, vet vi foreløbig ikke, da floristiske optegnelser fra grænse- 

 traktene mangler. Om tidspunktet for indvandringen til Norge 

 tør jeg heller ikke uttale mig med bestemthet. Sandsynligheten 

 taler dog for tidsrummet efter 1827 da kanalen blev færdig og 

 trafiken helt naturlig tiltok. Tidligere transportertes tømmeret 

 bare over paa vinterføret. 



Jeg skulde være tilbøielig til at tro at planten nu, 20 aar 

 efter at den blev opdaget, ogsaa har evnet at komme sig over 

 i Ømark — Aremarkvasdraget. Forhaabentlig faar jeg i en nær 

 fremtid anledning til at undersøke saken nærmere. Det skal 

 ialfald bli interessant at følge denne plante, som er indkommet 

 til Norge paa en slik eiendommelig maate, og dens skjæbne 

 videre fremover i tiden. 



