36 HALFDAN BRYN. 



Efter disse korte orienterende bemerkninger skal jeg saa 

 prøve at gi et litet indblik i de folketyper som nu bebor Møre 

 fylke. 



Det er ikke min mening her at gi en detaljeret fremstilling 

 av de antropologiske forhold i Møre fylke. Jeg vil kun prøve 

 al tegne et billede i store linjer, prøve at gi Dem en fremstil- 

 ling av hvad som er det særegne for Møre fylke (fig. 1). 



De antropologiske forhold i Møre fylke er nemlig forsaavidt 

 av betydelig interesse som de tillater os at se langt, langt bak- 

 over i forhistorisk tid. Tidens tand og gode kommunikationer 

 har ellers mange steder i vort land uthvisket det som er sær- 

 egent. Som antydet er det nemlig med menneskeslegten som 

 med elvene: Man kan følge dem i deres forgreninger op gjen- 

 nem dalene, men de store byer og de brede bygder er som 

 havet hvor flodernes vande blandes, og man vet ikke mere hvor 

 de kom fra. 



Men nede i Møre fylke har folket levet saa avsondret, at 

 man kan finde igjen de gamle typer, man kan tegne dem saa- 

 vidt tydelig saa man kan se hvor de er kommet fra. Slik som 

 forholdene den dag idag er nede i Møre fylke, slik var de i 

 Europa for tusinder av aar siden. 



Møre fylke er som bekjendt fra naturens side rikt paa mot- 

 sætninger. Det er saa sønderrevet som neppe nogen anden del 

 av vort land. Trange fjorde skjærer sig ind over alt. De hører 

 til de trangeste og vildeste fjorde i vort land. Jeg behøver kun 

 at minde om Geirangerfjord, Hjørundfjord og Sundalsfjord. Disse 

 fjorde fortsætter som trange dalfører indover landet. Det er 

 ikke meget dyrkbar jord, og heller ikke videre skog i disse 

 trange dale og langs de trange fjorde. 



De folk maa ikke stille for store fordringer til livet som 

 skal leve her. 



Men ute ved kysten er der en række store øer, her er der 

 ganske anderledes gode betingelser for at kunne leve. Her 



