TO GRUNDRACER I NORGE. 43 



folkning, meget langskallet med smale ansigter, overveiende blaa- 

 øiede og lyshaarede. 



Imellem disse to yderligheter befindet" saa befolkningen sig i 

 de mellemliggende distrikter. 



Nu er det ikke saa at forståa at man nede i søndre Sønd- 

 mør finder til eks. 60 % smaa folk som samtidig er kortskallede, 

 mørkhaarede, brunøiede og som har brede ansigter, og til eks. 

 40% høie folk, som har smale ansigter er langskallede, blaa- 

 øiede og blondhaarede, mens man oppe i Nordmør finder det 

 omvendte forhold; 60% høie, blonde, blaaøiede, langskallede, 

 40 % smaa, mørkhaarede, brunøiede, kortskallede. 



Forholdet er ikke saa enkelt. 



Nei, baade i søndre Søndmør og i Nordmør findes der baade 

 blandt de høie og de smaa, baade blaaøiede og brunøiede, baade 

 kortskallede og langskallede, baade blondhaarede og mørkhaarede; 

 men i sin store almindelighet kan man nok si at der hvor man 

 finder til eks. 80 % langskallede der finder man ogsaa ca. 80 % 

 lyshaarede, 80 % blaaøiede, 80 % høie, mens man der hvor der 

 kun er 60 % langskalier, der finder man ogsaa kun 60 % lys- 

 haarede, 60 % blaaøiede, 60 % høie folk (fig. 7). 



De her nævnte egenskaper findes ikke inden den nulevende 

 befolkning knyttet til hinanden. Man kan kun paavise at de 

 har affinitet til hinanden, og man kan altsaa som sagt paavise, 

 at der hvor den ene av de sammenhørende eiendommeligheter 

 er i overvegt, der er ogsaa den anden i overvegt. 



Den antropologiske undersøkelse tilveiebringer altsaa et 

 mosaikbillede, hvorav det saa blir antropologens sak at lægge 

 sammen, hvad som biologisk hører sammen. 



Hvilke midler har man saa til at finde ut hvad der bio- 

 logisk hører sammen? 



Sandheten tro faar det indrømmes at man her endnu kun 

 staar paa dørtærskelen. Vi faar indrømme at der endnu mangler 



