50 HALFDAN BRYN. 



mulighet, at der ogsaa findes en biotype av denne høide som 

 bidrar iaifald i nogen grad til at gjøre denne spids saa konstant 

 og saa fremtrædende. 



Det samme mener jeg er tilfældet med de to andre spidser. 

 De er utvilsomt fremkaldt av hver sin biotype. Men denne 

 biotypes legemshøide svarer ikke nøiagtig til den fremkaldte 

 spids. Spidsen er som regel et summasionsfænomen og bio- 

 typens virkelige legemshøide maa derfor søkes et eller andet 

 sted utenfor spidsens beliggenhet. 



Det vil føre mig for vidt her at gaa nærmere ind paa disse 

 spørsmaal. Den som ønsker at sætte sig ind i disse ting maa 

 jeg derfor henvise til „Møre fylkes antropologi". 



Det maa her være tilstrækkelig at paapeke disse spidsers 

 konstante tilstedeværelse som kun kan forklares 

 derigjennom at befolkningen ikke er homogen. Den 

 kan kun finde sin forklaring under den forutsætning at der i 

 vor befolkning indgaar to typer med meget divergerende legems- 

 høide. Og de to ekstreme spidsers vekslende beliggenhet og 

 størrelse maa bero paa at de to typers styrkeforhold er veks- 

 lende. 



Hvor den høie type er i stor majoritet blir spidsen saaledes 

 som paa fig. 8 b. Hvor den høie types majoritet er mindre 

 fremtrædende blir spidsen saaledes som antydet paa fig. 8 c. 



Hvis det nu var saa at disse spidser var et isolert fænomen 

 kunde man jo bortforklare dem som beroende paa tilfældigheter, 

 saaledes som i sin tid gjort av Livi og Ammon. Men det er al- 

 deles ikke noget isolert fænomen. De blev i sin tid paavist av 

 Arbo, som fandt spidserne igjen paa flere steder av vort land. 

 Og det samme kan jeg si. Jeg har fundet dem igjen aar efter 

 aar og i vidt forskjellige dele av vort land. De kan derfor ikke 

 bero paa nogen tilfældighet. 



Og man finder dem ogsaa igjen ved undersøkelsen av en 

 række andre antropologiske eiendommeligheter. Jeg maa her 

 nøie mig med at paavise at de til eks. findes igjen i kurverne 



