24 ROLF NORDHAGEN, 



ligninger, hvor det gjælder at uttrykke likheten mellem tingene. 

 Man tænker sig da én av de mange like ting som billede paa 

 allesammen; denne ene gjenstand opviser alle de momenter hvor- 

 paa overensstemmelsen beror. Dette navn „typus" er et uundværlig 

 hjælpemiddel for tanken, isærdeleshet naar man ser det som sin 

 opgave at gi en generel karakteristik av visse fænomener som 

 viser indbyrdes likhet. Ti ved saadanne anledninger lægger 

 sproget ofte store hindringer i veien for tanken. Deite kommer 

 vi flere ganger tilbake til i det følgende. 



Hvis vi nu tar for os ordet association, som anvendes i 

 den plantesociologiske 1 litteratur, saa er det efter hele sin sprog- 

 lige og logiske oprindelse et generelt samlenavn : flere ting, en 

 hel del, har associeret sig o: sluttet sig sammen; de danner en 

 helhet. Indbyrdes kan de godt være forskjellige. 



Det sier sig selv at association er en Hkesaa nøitral beteg- 

 nelse som forening, selskap o. a. generelle samlenavn. Og det 

 kan ikke brukes for at uttrykke en indbyrdes likhet mellem 

 flere helheter igjen. For da trænger vi et fællesnavn som peker hen 

 paa denne likhet. At anvende generelle samlenavn istedenfor 

 ordinære fællesnavn er utilladelig. Disse ting skal jeg senere 

 gaa nærmere ind paa. 



Et andet ord som har faat borgerret inden plantesociologien 

 før association, er formation. Dette er av en helt anden logisk 

 valør; det ligger paa et helt andet plan end association. Det 

 er intet samlenavn; dets betydning er egentlig: dannelse, form- 

 givning, given skikkelse^. Det brukes nu i plantesociologien i 

 betydningen: noget som har et karakteristisk utseende, eller 

 visse specifike egenskaper. — Imidlertid skal det indrømmes at 

 saaledes som ordet ofte anvendes i videnskapene, er dets oprin- 



1 Om betegnelserne „plantesociologi" og „synøkologi" cfr. næste avsnit. 



2 Det er vistnok oprindelig et abstraktum. 



