OM NOMENKLATUR I PLANTESOCIOLOGIEN. 27 



Et plantesamfunds „ontogenesis" derimot beror i første 

 række paa ytre forhold, paa voksestedsfaktorene (heri iberegnet 

 de biotiske); og processen er ofte diskontinuerh'g i høi grad, i 

 almindehghet suhstitutionel. Den burde faa en helt anden be- 

 tegnelse (f. eks. syngenesis, socio-genesis ell. lign.)- 



Det hgger undertiden saa nær at sammenligne et plantesam- 

 fund med en organisme-; men det er i realiteten kun en popu- 

 lær uttryksmaate, en svakt underhygget analogi. Den anven- 

 des hyppig i genetisk-sociologisk litteratur. Hvis den taes helt 

 alvorlig og drives til sin ytterste konsekvens, kan den føre til 

 helt værdiløse ræsonnementer, og til sammenligninger som like- 

 frem er misvisende. 



En sammenligning mellem begrepsdannelserne i plantesyste- 

 matiken og sociologien kan dog gi flere holdepunkter av stor 

 værdi, naar man kun er opmerksom paa de nævnte forskjellig- 

 heter. Saaledes er artsbegrepet i flere henseender meget op- 

 lysende. 



Naar en del planteindivider^ er meget like av utseende, 

 opviser en mængde fællesegenskaper, saa ønsker vi at gi dem 

 en fællesbetegnelse. Hvis vi uttrykker os helt generelt, sier vi 

 at de tilhører samme „art". Men vi kan ogsaa anvende en 

 specialbetegnelse; paa folkesprogene har vi en hel del saadanne 

 „plantenavne": vi taler om en gran, flere graner, en asp, flere 

 asper, osv. osv., altsaa specielle fællesnavn. (Vi burde ogsaa 

 kunne anvende de av videnskapen vedtatte latinske symboler i 

 ental og flertal, f. eks. en Betula nana, flere Betulae nanae, 

 selv om dette i alm. ikke praktiseres.) 



^ cfr. Clements, Fr.: Plant Succession. 1916. 



- Individet kan ofte være vanskelig nok at avgrænse ute i naturen. Dog 

 kan man f. eks. ved dyrkningsforsøk studere en plantes utviklings- 

 historie og paa den maate samle de tilstrækkelige data, saaledes at 

 karakteristiken blir tilfredsstillende. Spørsmaalet om individ eller ikke 

 individ har forøvrig som oftest liten praktisk betydning, og bereder 

 ikke systematikerne større vanskeligheter. 



