28 ROLF NORDHAGEN. 



Betula nana er symbol paa et begrep, som er dannet ved 

 abstraktion: vi har kun holdt os til individenes likhetspunkter 

 (som opføres i diagnosen) og abstraheret fra forskjellighetene. 

 Kriteriet paa begrepet Betula nana er altsaa likhetspunktene, 

 intet andet. Og vi bruker begrepets symbol om de konkrete 

 ting vi gik ut ifra; vi sier: det er en Betula nana, det er en 

 dvergbirk. — En fælleibetegnelse for alle saadanne begreper, 

 hvis medtænkte realmoment er at uttrykke en detailleret over- 

 ensstemmelse mellem en del planteindivider, er ordet art. Det 

 symboliserer altsaa et generelt begrep. 



Gaaende ut fra artsbegrepet har man saa videre bygget op 

 det saakaldte slegtshegrep, som ogsaa er fremkommet ved ab- 

 straktion, og paa samme maate familien, ræJzken, osv. Hele 

 det botaniske system er opbygget av begreper hvis medtænkte 

 realmoment egentlig er at uttrykke likhet, ikke helhet. Og alle 

 specialsymbolene er i realiteten fællesnavn, eller burde være 

 det; for begrepene er baseret paa karakterer som i almindelighet 

 gjenfindes hos hvert enkelt individ (mangler de, saa tænker 

 man sig at forfædrene har opvist egenskapen eller egenskapene). 

 En og samme plante kan f. eks. kaldes: Carex limosa, en 

 Carex, en „Cyperacé," en „Glumiflor", en „Monocotyledon" , 

 en „Phanerogam" ; ti den svarer til definitionen paa alle disse 

 begreper 1. Det ideelle hadde derfor efter min mening været at 

 alle de latinske specialnavn som vi her har fabrikeret, kunde 

 brukes i ental og flertal (og ikke bare i tlertal, saaledes at man 

 maa ty til en lavet, ugrammatikalsk, entalsform, cfr. eksemplet). 



Imidlertid kommer her det genetiske moment til, som jo 

 særpræger den zoologiske og botaniske systematik. Vi forklarer 

 likheten ved at anta at der er slegtskap mellem individene (hvil- 



1 Disse er nemlig generalisationer. Imidlertid vil jeg betone at denne 

 fremstiling med vilje er noget ensidig. Det er kun den logisk-tekniske 

 side ved begrepsdannelserne som her interesserer, og som er analog 

 i systematiken og sociologien, intet andet (cfr. noten p. 26). 



