30 ROLF NORDHAGEN. 



Det staar imidlertid frit for tanken at følge andre veier. 

 Ved fantasiens hjælp kan man sætte momentene sammen og 

 lorme sig begreper med bestemt indhold; men man har da 

 ingensomhelst garanti for at der i naturen findes en gjenstand 

 som svarer til et saadant indhold. Man er da inde paa meta- 

 fysikens gebet. — 



Det sier sig selv at den nøkterne generaliserende — abstra- 

 herende metode, som tar sit utgangspunkt i det som eksisterer 

 og ikke opererer med noget som muligens eksisterer, er den 

 eneste anbefalelsesværdige i de deskriptive videnskaper. 



II. „Plantesociologi" og „Synøkologi". 



Ordet „synøkologi", der som bekjendt stammer fra Schröter, 

 anvendes av plantegeografene i flere forskjellige betydninger. 

 Egentlig betyr jo ordet, frit oversåt: „Læren om voksestedsfak- 

 torene og plantesamfundenes forhold og tilpasninger til disse", ^ 

 : det medtænkte realmoment er i første række husholdningen, 

 samfundenes relation til livskaarene. 



Imidlertid utstrækkes termen „synøkologi" av flere forfattere 

 til at gjælde hele plantesamfundslæren som saadan, tiltrods for 

 at denne ogsaa arbeider med en mængde spørsmaal og problemer 

 som ikke kan betegnes som rent økologiske. 



Rubel har nylig (1917) ^ git en fremstilling av plantegeogra- 

 fiens (geobotanikens) opgaver, og han behandler her ogsaa dens 

 logiske inddeling i forskjellige discipliner. Han skriver (1. c. 

 p. 644): 



„Nach dem Gegenstande kann man die Geobotanik in zwei 

 grosse Teile teilen, in die Erforschung der Flora und die 



^ cfr. Warming 1917 p. 27 (i alt væsentlig). 



^ Aarstallene refererer sig til litteraturfortegnelsen bakerst i avhand- 

 lingen. 



