54 ROLF NORDHAGEN. 



„Bestandet uppfattar jag — — — — såsom den på en gifven 

 lokal förekommande vegetationen. Ur topografisk synpunkt må 

 denna sedan vara snart sagdt af hvilken natur som helst, men 

 såsom synekologiskt begrepp bör den vara så enhetlig som møj- 

 ligt« (1916 p. 350). 



Du RiETZ, Fries & Tengwall opponerer (1918 p. 150) mot 

 denne anvendelse av ordet bestand, og mener at det rettest bør 

 betegne „mehr oder weniger dichte Zusammenschliessungen einer 

 oder mehrerer Arten derselben Schicht." (De citerer paa dette 

 sted Hult. Denne inddeler (1881 p. 66) bestanden i „a) enkla, 

 bildade af en vegetationsform ^ b) blandade, bildade af två eller 

 flere former ^ uti samma skikt, och c) beståndsgrupper, bildade 

 af två eller flere former uti sammanflytande skikt." Men trænger 

 vi en saadan inddeling som denne (specielt avdeling c)?) Isteden 

 kalder de det i naturen optrædende plantesamfund for en 

 „elementarassociation". Dog gir de ingen speciel definition av 

 denne term (som stammer fra Drude); aarsaken hertil kommer 

 jeg senere tilbake til. 



Ogsaa andre betegnelser er i bruk om enheten, men vi skal 

 her bare opholde os ved navnene bestand og association. Hvad 

 ordet bestand angaar, saa forekommer det mig at være altfor 

 almindelig. Det sier for lite; det uttrykker ikke hvad det skal. 

 Men logisk set er det helt rigtig. For det er netop et generelt 

 samlenavn vi her trænger. Men der gives jo nok av samlenavn 

 at vælge imellem. Vi bruker f. eks. stadig væk ordet plante- 

 samfund om enheten. Men denne betegnelse er meget svæ- 

 vende, og den anvendes i alle muHge betydninger, fra nederst 

 til øverst i systemene, snart for at symbolisere likheter, snart 

 for at betegne helheter. Rubel definerer ordet saaledes: „Pflanzen- 

 gesellschaft bezeichnet als allgemeiner Ausdruck die synøkolo- 

 gische Einheit jeden Ranges". (Bernina 1912). Alt i alt er 

 termen „plantesamfund" et lokkende objekt for en logisk studie. 



1 Altsaa ikke arter. 



