OM NOMENKLATUR I PLANTESOCIOLOGIEN. CA 



sammenfatter alle specialbegrepene under navnet hestandstyper.^ 

 Som før nævnt betyr jo ordet typus: mønsterform, eller forbil- 

 lede, paa en klasse av ting. Nardetwïn er altsaa en bestands- 

 typus, likesaa Curvuletum etc. 



Vi har altsaa her et generelt begrep, og en generel term, 

 som er et analogon til det generelle begrep art i systematiken; 

 dette er jo ogsaa en fællesbetegnelse paa en umaadelig mængde 

 specialbegreper, hvis hensigt er den samme: nemlig at uttrykke 

 en indgaaende likhet mellem en række planteindivider (eller or- 

 ganismer, cfr. ovenfor p. 28). Imidlertid behøver vi her ikke 

 at definere hvad vi forstaar ved systematikens utgangsmateriale 

 (hvis man da ikke vil definere begrepet plante kontra dyr). I 

 plantesociologien maa vi derimot som før nævnt karakterisere 

 utgångsmaterialet netop fordi vi foretar en sondring indenfor 

 vegetationerne igjen, i ensartede og uensartede. 



Rubel benytter altsaa termen (og begrepet) „Bestandes- 

 typus" for at uttrykke saken helt generelt. Imidlertid sætter 

 han Bestandestypus = Assoziation, i overensstemmelse med 

 Brilsselerkongressens forslag (1. c. p. 152). 



Vi er her ved et meget vigtig punkt. 



Ordet association som saadant er nemlig som tidligere frem- 

 hævet, et generelt samlenavn: det kan kun anvendes for at 

 uttrykke en helhet. Men Rubel ønsker jo at skildre likhet. 

 Hans bestander (f. eks. Nardeta) fins jo hist og her omkring 

 i hele det store gebet, de danner ingen helhet. Men de er like. 



Bet gaar da ikke an at sammenfatte en hel del komplexe 



^ Denne term har længe været anvendt i schweizisk plantesociologi. Jeg 

 har ikke forsøkt at opspore dens oprindelige autor. I Flahault og 

 ScHROETERS forsIag for kongressen i BriisseJ, opføres „Bestandestypus'' 

 i parentes som synonym til association ; men samtidig oplyses der om 

 at forslagstillerne ikke holder fast paa synonymet; de vil altsaa ikke 

 anvende termen Bestandstypus (cfr. Actes du Ulme Congrès Inter- 

 national de Botanique Bruxelles 1910. Vol. I pag. 152 og 160). Dette 

 er aarsaken til at jeg her citerer Rubel,, ti han benytter sig altsaa av 

 navnet fremdeles (cfr. dog det følgende). 



