70 ROLF NORDHAGEN. 



saadan fremgangsmaates berettigelse, saa har den dog tilsyne- 

 ladende ialfald et slags logisk fundament.^ Men hvis ikke dette 

 fremhæves, blir det meget vanskelig at forståa det hele. — 



Gradmann citeres meget ofte i plantesociologisk litteratur, og 

 mange ideer og opfatninger kan føres tilbake til ham. Vi skal 

 derfor før vi gaar nærmere ind paa Samuelssons definition, se 

 litt paa nogen aV de centrale punkter i Gradmanns avhandling. 

 Efter at ha fremhævet den rent induktivt-analytiske metodes for- 

 trin ved studiet av plantesamfundene, sier han (p. 99): 



„Man beginnt damit, die natürlichen, in sich selbst geschlos 

 senen Pflanzengesellschaften, wie man sie im Gelände vorfindet, 

 möglichst vollständig und an möglichst zahlreichen Orten auf- 

 zuzeichnen. Dabei zeigt es sich bald, dass gewisse Einzel- 

 bestände unter sich weit mehr gemeinsames haben, als mit allen 

 übrigen. Sie werden zu Gruppen vereinigt^, und jede dieser 

 Gruppen von nah verwandten Einzelbestände bildet eine Forma- 

 tion. Die Formation umschliesst in diesem Fall die sämtli- 

 chen Arten aller zugehörigen Einzelbestände und erweist sich 

 damit als eine Abstraktion, wie sie sich nicht leicht an einer 

 einzelnen enger umgrenzten Örtlichkeit verwirklicht findet, 

 wohl aber auf der Gesamtfläche sämtlicher zugehöriger Ein- 

 zelbestände." ^ 



Denne utredning maa vi opholde os en del ved, ti den gir 

 os nøklen til mange dunkle uttalelser og begreper inden plante- 

 sociologien. 



Først og fremst vil jeg gjøre opmerksom paa at Gradmanns 

 „formation" ikke er fremkommet ved nogen abstraktion (gene- 

 ralisation). Han anvender alle artene som kriterier paa „be- 

 grepet", og foretar altsaa en summation! Han holder sig slet 

 ikke bare til likhetspunktene, og abstraherer ikke fra forskjellig- 



^ Denne Gradmanns uttalelse hænger forøvrig nøie sammen med hans 

 „formationsbegrep" og dets definition, som omtales i det følgende. 



2 Dette er en misvisende uttryksmaate. Vi forener dem ikke (uten paa 

 papiret) til en gruppe. Vi sammenligner dem med hinanden. 



^ Uthævet her. 



