OM NOMENKLATUR I PLANTESOCIOLOGIEN. 71 



hetene. Vi staar her faktisk overfor en direkte misbruk av 

 ordet abstraktion ! 



Gradmanns „formation" er set ifra et plantesociologisk 

 standpunkt, et tankeindhold som er dannet ved fantasiens hjælp. 

 Han har selv kombineret momentene, og resultatene blir da 

 ogsaa et kunstprodukt. „Formationen" blir et 'slags mystisk 

 „fælles multiplum", som skal opta alt i sig, og som derfor ingen 

 motsvarighet har i naturen. Dette sier Gradmann selv med 

 rene ord: formationen findes ikke saa let realiseret paa et enkelt 

 avgrænset sted, men vel paa det samlede areal som alle enkelt- 

 bestandene dækker. Dette areal forestiller han sig altsaa i tan- 

 ken; i naturen danner det jo intet sammenhængende hele. 



Men hvad gavn er det i at danne sig denslags „begreper", 

 som muligens, men høist usikkert, avspeiles i naturen? Kan 

 saadanne lægges til grund for et klassifikationssystem? 



Tænk om i plantesystematiken kriteriet paa familiebegrepet 

 Ranunculaceae skulde være ikke alene de fællesegenskaper som 

 familiens slegter besidder, men ogsaa alle deres specifike eien- 

 dommeligheter! 



Eller om i petrografien kriteriet paa gabbro-hegrepet skulde 

 være alle de mineraler som rundt om i verden indgaar i de 

 bergarter som benævnes gabbroer! 



Et begrep kan aldrig fremkomme ved en enkel summa- 

 tion av en række forestillinger, men er baseret paa abstrak- 

 tion: man holder sig til visse momenter og bortser fra de øv- 

 rige. Kun paa den maate opstaar der et sluttet, definerbart 

 tankeindhold (et begrep), noget fast, som tanken trygt kan ar- 

 beide med, og som derfor videnskapen kan anerkjende. 



Det er umiddelbart indlysende ai kriteriet paa en bestands- 

 typus kun blir de arter som er fælles for alle de like bestan- 

 der, eller for hovedmængden av disse, altsaa hvad Brock- 

 MANN og med ham de fleste schweiziske plantegeografer, kalder 

 konstanterne, og først og fremst den eller de av disse kon- 

 stante arter som bestemmer fysiognomiet. De accessorisk e 



