OM NOMENKLATUR I PLANTESOCIOLOGIEN. 85 



kjendte begreper som andre naturvidenskaper opererer med i 

 sine klassifikationssystemer (cfr. planlesystematiken (hvor for- 

 øvrig det phylogenetiske moment tråer til), den mineralogiske og 

 petrografiske systematik o. a. Jeg tænker her særhg paa be- 

 grepenes dannelse, deres indhold og definition; om symbolene, 

 termerne, har jeg før uttalt mig). 



Som ovenfor antydet har Du Rietz, Fries & TengwalL 

 protesteret mot disse ideer og deres konsekvenser. Imidlertid 

 har de i sin stræben efter at komme de svake punkter i mot- 

 partens ræsonnementer tiilivs, ikke altid truffet paa rette sted. 

 Og da de i sin diskussion av problemene berører flere vigtige 

 spørsmaal, som jeg her tildels allerede har trukket frem, blir 

 det nødvendig at gaa nærmere ind paa deres uttalelser. 



De skriver bl. a.: „Samuelsson und Melin verfechten die 

 Ansicht, dass die Assoziationen reine Abstraktionen seien und 

 deshalb in der Natur nicht vorkommen können" (1. c. p. 150). 



Dette sidste har Samuelsson eller Melin saavidt mig be- 

 kjendt ikke skrevet; de sier bare at associationsbegrepet hviler 

 paa abstraktion, saaledes som artsbegrepet. Det er klart at 

 ordet abstraktion her sigter til en tankevirksomhet. Det maa 

 derfor være de 3 forfattere selv som har opfattet „abstraktion" 

 som ensbetydende med: „kan ikke forekomme i naturen". Tan- 

 ken maa ha vandret fra „abstraktion" til „abstrakt"^ og derfra 

 til „noget som ikke forekommer i naturen", og videre til „noget 

 uvirkelig, uten realitet". 



Men hvorledes skal et klassifikationshegrep fremkomme 

 paa anden maate end ved abstraktion? Plantesociologien er 

 da ikke væsensforskjellig fra andre naturvidenskaper, den staar 

 ikke i nogen særstilling! 



Og hvem er i tvil om at de begreper vi danner os ved 

 sammenlignende abstraktion (generalisation) for at klassificere 



1 Cfr. indledningen om begreper. 



