OM NOMENKLATUR I PLANTESOCIOLOGIEN. 89 



Vi kan ikke skyve disse fra os og bare tangere det store pro- 

 blem som her bgger under: hvilke begrepsdannelser skal vi 

 anerkjende som rigtige i plantesociologien, og hvad skal være 

 vor rettesnor ved bedømmelsen? Hvilken vcerdimaaler skal 

 vi bruke? 



En av plantesociologiens vigtigste opgaver er at klassificere 

 de i naturen optrædende plantesamfund. Utviklingen har nu 

 faktisk ført os dithen at vi er nødt til at diskutere spørsmaalet 

 om „associationene" har nogen motsvarighet i naturen eller ikke. 



Hvorfor begynder vi ikke at slrides om begrepet træ, eller 

 kambium, eller Convallaria inajalis, har nogen motsvarighet 

 i naturen? Nei, fordi disse begreper er generalisationer, de er 

 fremkommet ved den tankeakt som kaldes sammenlignende ab- 

 straktion. Denne bør ogsaa finde virkelig og bevisst anvendelse 

 i plantesociologien. Først da kan vi haabe paa positive resul- 

 tater og virkelig fremgang, — 



I det foregaaende har jeg forsøkt at analysere nogen av de 

 begreper og termer som er opstillet for at klassificere de laveste 

 enheter, under den forutsætning at vi benyttet betegnelsen „be- 

 stand" om disse. Og jeg mener da at det eneste logisk rigtige 

 og forsvarlige generelle begrep er „bestandstypus". Hvorledes 

 dette bør defineres for at flertydighet skal kunne undgaaes, og 

 hvorledes specialnomenklaturen bør indrettes, har jeg likeledes 

 behandlet. 



B. Klassificering paa grundlag av „associa- 

 tion" om den laveste enhet, 



I foregaaende kapitel har jeg forsøkt at vise at betegnelsen 

 „association" sproglig og logisk har faat en uheldig anvendelse, 



