90 ROLF NORDHAGEN. 



og at forskjellige forfattere lar dette ord symbolisere tankeind- 

 hold som slet ikke er identiske. 



Jeg har før fremholdt at jeg finder at den sociologiske 

 laveste enhet (som vi i det foregaaende kaldte bestand) er i be- 

 siddelse av saa eiendommelige og interessante egenskaper rent 

 generelt set, at den fortjener en speciel, helt videnskabelig term. 

 Og her mener jeg at ordet association er paa sin rette plads. 

 Ti det er et samlenavn, hvad det skal være, da enheten er en 

 „helhet", en samling av organismer, som har associeret sig. 

 Det sigter til en generel egenskap ved alle de laveste enheter ^ 

 Ved en association forstaar jeg altsaa et planteaggregat som 

 er ensartet i kvalitativ og kvantitativ henseende. I det føl- 

 gende skal jeg forsøke at vise hvorledes den videre begrepsdan- 

 nelse bør foregaa naar vi altsaa kalder enheten for association 

 (og ikke bestand). 



Før jeg gaar videre, maa jeg imidlertid omtale nærmere 

 endel plantesociologiske begreper og betegnelser som jeg ovenfor 

 blot har nævnt rent i forbigaaende. 



I „Vorschlag zur Nomenklatur der soziologischen Pflanzen- 

 geographie" anvender Du Rietz, Fries & Tengwall tildels 

 andre termer end de vi før har omtalt. Den nomenklatur som 

 de her föreslåar, forekommer mig dog at være noget utilfreds- 

 stillende paa flere centrale punkter. Da deres avhandhng an- 

 tageligvis er ment at skulle være et slags program, eller et funda- 

 ment for en meningsutveksling mellem plantegeografer i norden 

 (cfr. slutningsbemerkningene i deres arbeide), finder jeg ingen 

 grund til ikke at klargjøre min egen stilling til deres forslag, i 



^ Det uttrykker altsaa bare én side ved enheten. Ensartetheten derimot 

 træder ikke umiddelbart frem i ordet. Men saadan er det jo med alle 

 ord: de er kun ufuldkomne symboler. Vi maa derfor „lægge" noget 

 mere ind i dem end det som de direkte sier; og følgelig maa vi defi- 

 nere begrepet. 



