OM NOMENKLATUR I PLANTESOCIOLOGIEN. 99 



med elementar-art i systematiken), og det er neppe identisk med 

 Fries, Tengwall & Du Rietz's elementarassociation. 



Efter denne digression, som var nødvendig av hensyn til den 

 følgende fremstilling, skal vi gaa tilbake til vort utgangspunkt 

 ved dette kapitels begyndelse: vi kalder det saavel kvalitativt 

 som kvantitativt ensartede planteselskap for en association. 



Hvordan skal vi saa faa uttrykt likheten mellem en del as- 

 sociationer igjen helt generelt, saaledes at det hele blir logisk 

 tilfredsstillende? 



Baavidt jeg kan forståa maa vi her ty til ordet type. Der 

 er ingen vei utenom. Associationer som viser en indgaaende 

 floristisk og fysiognomisk overensstemmelse, henføres til samme 

 associationstypus. 



Denne definition er entydig, og den baserer paa begrepet 

 association, som jeg før har defineret. 



Vi har her netop behov for det logiske „trappetrin" : 



Association — f Associationstypus. Det kan ikke erstattes 

 av: elementarassociation — ^association, som de 3 forfattere mu- 

 ligens vil komme til at anvende. For som før fremhævet^ maa 

 vi begynde med ordet association allerlavest nede; ti det er 

 det eneste sted hvor der trænges et generelt samlenavn.^ Høiere 

 oppe i systemet vil det altid være ulogisk. 



Saavidt jeg kan skjønne blir der ikke mere end 2 alterna- 

 tiver mulige, enten Rubels eller det netop nævnte: 



Bestandstypus. 



/ t \ 



Bestand Best and Bestand 



Associatioflsty ptss. 



/ / \ 



asaooUAwn association association 



(hvis man da ikke vil ta det radikale skridt at indføre termen 

 fades i samme betydning som bestandstypus eller associations- 

 typus, hvilket utvilsomt vilde medføre mange fordeler). 



1 Naar undtaes det i kapitel VI behandlede forhold. 



