OM NOMENKLATUR 1 PLANTESOCIOLOGIEN. 101 



enkelte associationstyper og associationer (paa samme maate som 

 f. eks. Anemone Hepatica kaldes for en Anemone, for en Ra- 

 nunculacé, for en dicotyledon osv.). Man kunde altsaa tale om 

 en Calluna-Hylocomium-lynghede, Juncus trifidus-rik lav- 

 hede (Samuelsson 1917) osv. Jeg foretrækker dog de andre 

 metoder, som bygger sig op nedenfra. 



Navnet associationstypus er altsaa en fællesbetegnelse paa en 

 mængde specialbegreper, hvis medtænkte realmomenter det samme, 

 0: de er allesammen dannet i den hensigt at uttrykke en flori- 

 stisk-fysiognomisk likhet mellem en række associationer. Det er 

 altsaa et generelt begrep vi her har dannet os og defineret. 



Du RiETZ, Fries & Tengwall forsøker i sin avhandling at 

 vise at „associationen" ikke kan betegnes som „eine synøkolo- 

 gische Einheit". Men her melder sig med engang det store 

 spørsmaal: er det det enkelte plantesamfund, det kvalitativt og 

 kvantitativt ensartede planteselskap, de mener (altsaa det som 

 vi ovenfor bestemte os for at kalde association = elementar- 

 association (D. R., F. & T.) = bestånd (Samuelsson, Rubel 

 etc.), eller er det associationstypen (= associationen (D. R., F. 

 & T.) = bestandstypen (Rubel)? 



Jeg har tidhgere git en fremstilling av termen „synøkologi" 

 og dens anvendelse. De 3 forfattere bruker denne term paa 

 samme maate som undertegnede: „die Synøkologie umfasst nur 

 den Teil der Pflanzengeographie, die das Verhältnis der Pflanzen- 

 gesellschaften zum Standort und den auf demselben wirkenden 

 Faktoren behandelt" (1. c. p. 156). De opfatter altsaa synøkolo- 

 logien som en speciel side av plantesociologien. 



Men hvad menes der saa med „Einheit"? Ved uttrykket 

 enhet forstaar jeg noget bestemt, fixeret, avgrænset og defineret, 

 noget som utgjør byggestenene i et videnskabelig system. En 

 „synøkologisk enhef"^ blir altsaa en byggesten i et synøkologisk 



