102 ROLF NORDHAGEN. 



system, eller med andre ord uttryk for en synøkologisk likhet 

 eller overensstemmelse. 



Jeg har før præciseret (p. 48) at synøkologiens objekt er de 

 kvalitativt og kvantitativt homogene (ensartede) planteaggregater, 

 og at saadanne homogene vegetationer utvilsomt maa betegnes 

 som synøkologiske enheter, at dette ialfald er regelen. 



Naar et bestemt areal bærer en homogen vegetation, saa 

 kan dette vanskelig forklares paa anden maate end ved den an- 

 tagelse at livskaarene er de samme over hele dette areal. 



Imidlertid stiller saken sig noget anderledes for associations- 

 typernes vedkommende. Om vi f. eks. tar for os de plantesam- 

 fund Rubel har beskrevet fra Berninagebetet, og som han be- 

 nævner Nardeta, saa har vi altsaa her med en associationstypus 

 at gjøre. Spørsmaalet blir da: er disse Nardeta overalt be- 

 tinget av den samme konstellation av voksestedsfaktorer? Med 

 andre ord: uttrykker associationstypehegrepet ikke bare en 

 floristisk-fysiognomisk likhet, men ogsaa en synøkologisk (sensu 

 stricto) overensstemmelse?. 



Vi befinder os her ved et meget vigtig punkt. 



Aarsaken til at de 3 forfattere ikke vil kalde associations- 

 typen (3: associationen sensu D. R., F. & T.) for en synøko- 

 logisk enhet men alene for „eine pflanzengeographische Einheit", 

 fremgaar av følgende uttalelse (1. c. p. 156—157): „Die auf den 

 Standort und seine Vegetation einwirkenden Faktoren nennen 

 wir Standortsfaktoren. Diese sind von dreierlei Art, nämlich 

 ökologisch, biotisch und historisch. Die ökologischen Faktoren 

 können im grossen gesehen zwei Klassen angehören, nämlich 

 der klimatischen und edaphischen ^ (Schimper 1898). Es ist be- 



* De „historiske" faktorer kan ogsjia opløses i de samme 3 slags: kli- 

 matiske, edafiske og biotiske. Efter min mening burde man derfor 

 definere voksesteds f aktor ene som : de i nutiden eller fortiden paa vokse- 

 stedet virkende klimatiske, edafiske og biotiske faktorer som er eller 

 har været av betydning for dets nuværende vegetation. — Man kunde 

 ogsaa kalde dem økologiske faktorer (saaledes som Rubel 1913). 



