104 ROLF NORDHAGEN. 



berettiget at dra den slutning, at fordi om birken mangler i en 

 „Hochstaudenwiese" i regio alpina paa grund av klimatiske for- 

 hold, og undertiden i regio subalpina's „Hochstauden wiesen" 

 paa grund av sterk snebedækning, saa kan „die Hochstauden- 

 wiese" i første tilfælde betragtes som klimatisk betinget, i det 

 andet tilfælde som edafisk betinget. Det er fra en „negativ" 

 kjendsgjerning (manglende birk) og dens aarsak at trække slut- 

 ninger i positiv retning). 



Jeg skulde tro at saalænge man befinder sig indenfor et 

 geografisk omraade som er nogenlunde ensartet i klimatisk og 

 edafisk henseende, er en frappant likhet i vegetationen et 

 tegn paa likhet i livsbetingelser. Dette tror jeg er regelen, men 

 at der gives undtagelser fra denne er meget sandsynlig. Vor 

 viden om plantesamfundenes forhold til og avhængighet av kaa- 

 rene er endnu meget ufuldkommen, og fremtiden kan godt by 

 paa overraskelser baade i den ene og den anden retning. 



Imidlertid maa vi ogsaa være forsigtige med at gaa den 

 omvendte vei: fra forskjellighet i de let analyserbare faktorer 

 at slutte os til forskjel i livskaar. Vi maa erindre at vi ved 

 vore studier over voksestedets natur maaler med vore egne maal, 

 mens vi skulde maale med planternes. Selv om 2 lokahteter 

 synes os svært forskjellige, kan de for planterne meget vel være 

 jevngode. Ti det er ikke alle faktorer som er utslagsgivende; 

 overfor enkelte av disse kan planterne være meget indifferente, 

 mens de overfor andre kan være yderst følsomme. ^ — 



Men her ligger netop opgaverne for den fremtidige forsk- 

 ning. Og jeg er helt enig med de 3 forfattere i at vi ikkekan 

 anvende kaarene som utgangspunkt ved associationstypernes 

 omgrænsning og fastsættelse. 



Holder vi os til vegetationen alene, har vi ialfald ikke fore- 

 grepet noget med hensyn til den synøkologiske side av saken. 

 For associationstypen uttrykker i alle tilfælder en umiddelbar, 

 iagttagbar Kkhet; klassifikationens fundament er sikkert nok. 



1 Cfr. f. eks. Hesselman : Studier öfver salpeterbildningen i naturliga 

 jordmåner. Stockholm 1917. 



