OM NOMENKLATUR I PLANTESOCIOLOGIEN. 109 



Ved plantesamfiindenes sekundære inddeling benytter de 

 fleste forskere sig av termen „formation" , likegyldig hvilke prin- 

 ciper de følger. Rubel kalder f. eks. „Lärchenwald" for en for- 

 mation, idet han her tar sit utgangspunkt i vegetationen selv. 

 Men samtidig benævner han ogsaa „Schuttflur" og „AUuvialflur" 

 for formationer, tiltrods for at inddelingen her tydelig er baseret 

 paa underlagets karakter (Bernina 1912). Imidlertid er delte 

 paa en maate i overensstemmelse med hans egen definition 

 (eller rettere Briisselerkongressens, som han citerer): „Eine For- 

 mation ist der gegenwärtige Ausdruck bestimmter Lebensbedin- 

 gungen". Termen formation bør altsaa efter Rubels mening 

 benyttes om begreper som uttrykker en synøkologisk overens- 

 stemmelse (der aabenbarer sig i fysiognomiet). 



Andre forfattere anvender ordet ret og slet som uttryk for 

 en fysiognomisk likhet (f. eks. Du Rietz, Fries & Tengwall, 

 1. c. p. 161). 



Der hersker forsaavidt stor frihet med hensyn til bruken av 

 betegnelsen „formation", og den symboliserer derfor ogsaa ofte 

 meget forskjelligartede begreper, som slet ikke altid befinder sig 

 paa det samme logiske plan. 



Det spørsmaal reiser sig nu: er alle de begreper som i litte- 

 raturen symboliseres ved navnet „formation", dannet for at ut- 

 trykke likhet? Eller muligens ogsaa i en anden hensigt? 



Hvis vi ønsker at uttrykke den fysiognotniske eller økolo- 

 giske likhet som eksisterer mellem en del bestemte associations- 

 typer, maa vi atter danne os et begrep med abstraktion (foreta 

 en generalisation) og saa fabrikers et fællesnavn, som kan bru- 

 kes ikke alene om hver enkelt av de angjældende associations- 

 typer, men ogsaa om hver enkelt association. 



En fællesbetegnelse paa alle saadanne specialbegreper som 

 er dannet i ovennævnte hensigt (o: hvis medtænkte realmoment 

 er det samme) er formation^. — Dette kan skematisk demon- 

 streres slik: 



1 I likhet med associationstypus er det altsaa et generelt begrep ; det 

 omfatter en række specielle begreper. 



