OM NOMENKLATUR 1 PLANTESOCIOLOGIEN. HI 



som f. eks. de specielle familienavn i systematiken). De forma- 

 tionsnavn som anvendes i litteraturen, er dog som oftest hentet 

 fra folkesprogene. 



Du RiETZ, Fries & Tengwall definerer (1. c. p. 161) i over- 

 ensstemmelse med sine fysiognomiske (induktive) synsmaater 

 formationen som: „Eine Pflanzengesellschaft von bestimmter 

 Physiognomie, d. h. Übereinstimmung betreffs der vorwalten' 

 den Lebensformen". Det er her utvilsomt den fysiognomiske 

 overensstemmelse mellem en række plantesamfund som de ønsker 

 at fremhæve. 



Efter min mening uttrykker dog deres definition slet ikke 

 hvad den skal. Vi maa erindre at det her dreier sig om et 

 generelt begrep av høiere orden, og det er da vanskelig at gi 

 en tilfredsstillende og entydig definition. 



Jeg tror neppe at en person som ønsket at sætte sig ind i 

 den plantesociologiske nomenklatur, vilde faa noget klart indtryk 

 av begrepene „association" (sensu D. R., F. & T. = associa- 

 tionstypen) og „formation" ved at læse følgende definitioner: 



1) Association = et plantesamfund av bestemt floristisk 

 sammensætning og fysiognomi. 



2) Formation = et plantesamfund av bestemt fysiognomi. 

 Et visst plantesamfund ute i naturen kan ikke ha et bestemt 



fysiognomi uten samtidig at ha en bestemt floristisk sammen- 

 sætning. Og alle plantesamfund har da et „bestemt" fysiog- 

 nomi! Ovenstaaende definition bidrar igrunden ikke paa nogen 

 maate til at kaste lys over begrepet „formation", slik at dettes 

 indhold og hensigt trær klart frem. Og den tilføielse som er 

 gjort idet „Physiognomie" suppleres med tillægget „d. h. Über- 

 einstimmung betreffs der vorwaltenden Lebensformen", virker 

 likefrem ødelæggende paa hele meningen. Ti saaledes som de- 

 finitionen som helhet lyder med dette tillæg, faar man uvilkaarlig 

 det indtryk at det er livsformene indenfor det enkelte plante- 

 samfund som, skal vise overensstemmelse, mens meningen jo 



