116' ROLF NORDHAGEN. 



Det er eiendommelig for visse plantesamfund at de aldrig 

 optraer alene i naturen, men altid flere sammen. Særlig er dette 

 paafaldende ved gjenvoksende sjøer og tjern, og myrer. Her 

 baner det ene samfund vei for det andet, de bygger direkte paa 

 hinanden, og der er altsaa en intim sammenhæng mellem dem; 

 de danner en virkelig helhet. Derimot kan de godt være for- 

 skjellige indbyrdes, og henføres til flere associationstyper (cfr. 

 f. eks. Scheuchzerietum, Calluneto-Vaginetum etc), ja til helt 

 forskjellige „formationer" i den før nævnte betydning (cfr. Rubels 

 uttalelser (1912 1. c. p. 86) om „das Hochmoor", som omfatter 

 plantesamfund der efter fysiognomiet kan deles i „Wälder", 

 „Gebüsche", „Heiden", „Wiesen" og „Moosformationen"). 



„Hochmoor" og „Niedermoor" er gode eksempler paa socio- 

 logiske samlenavn} I litteraturen tales der imidlertid fort væk 

 om Hochmoor-formationen, Niedermoor-formationen, og dog er 

 disse navn (og begreper) av en anden logisk natur end de fleste 

 øvrige „formationer", hvis specialsymboler er dannet i den hen- 

 sigt at uttrykke Hkhet, i almindelighet en fysiognomisk, og ikke 

 helhet. 



Dette forhold viser os paanyt at ordet formation likesom de 

 fleste andre sociologiske termer, har været brukt og brukes i 

 meget forskjellige betydninger. Dette maa vi være fuldt op- 

 merksom paa, og for fremtiden forsøke at analysere og klar- 

 gjøre for os i hvilken hensigt dette eller hint navn er opstillet 

 0: om det begrep som ligger bak, oprindelig er dannet med 



^ Disse termer er imidlertid meget vanskelige at utrede. Ordet „Moor" 

 (dansk „mose") anvendes jo nu som uttryk for en jordbundsform, en 

 geologisk dannelse (cfr. Mentz 1912). I synøkologien kan det anvendes 

 som uttryk for en overensstemmelse med hensyn til visse voksesteds- 

 betingelser (edafiske faktorer), og følgelig betegnes som et slags forma- 

 tionsbegrep. Men hvis vi ved formationer kun forstaar begreper som 

 uttrykker en fysiognomisk likhet mellem en række associationstyper, 

 kan „Moor" neppe kaldes for en formation. Dog har vi bruk for det 

 allikevel; ti det kan anvendes som symbol paa en planlesociologisk 

 helhet, en naturlig sammenslutning av associationer. 



