118 ROLF NORDHAGEN. 



Men én ting maa man ialfald forlange, og det er at de 

 special betegnelser 1 som indføres for høiere enheter, maa kunne 

 anvendes i ental og flertal. Systemet maa være slik at én og 

 samme association kan betegnes ved hjælp av en hel serie av 

 navn eftersom vi stiger op i systemets etager, paa samme maate 

 som et og samme planteindivid kan kaldes for Carex limosa, 

 en Carex, en „Cyperacé", en „Glumiflor^, en „Monocotyledon"^ , 

 en „Angiosperm", en ^, Phanerogam" . 



Der er ingensomhelst grund til at fabrikere flertalsord som 

 ikke har nogen brukelig entalsform, saaledes som i systema- 

 tiken. 



VI. Associationer som tilsammen danner en helhet 

 i naturen. Associationskomplex. 



Saavidt mig bekjendt er Du Rietz (1917 p. 59) den første 

 som har tat spørsmaalet om plantesociologiske „helheter" op til 

 behandling. Han skriver: 



„Betraktar man närmare de i ett områdes vegetation ingå- 

 ende associationerna, finner man snart, att de ej blott kunna 

 ordnas i rent abstrakta fysiognomiskt-systematiska grupper (for- 

 mationer etc), utan att de äfven i naturen kunna bilda mer 

 eller mindre tydliga sammanslutningar på samma sätt som de 

 enskilda växtindividen sammansluta sig til associationer. Dessa 

 „associationer af associationer" vill jag dela i tvenne hufvudtyper, 

 associations och formationskomplex." I en senere avhandling 

 som han har utgit sammen med Fries og Tengwall (1. c. p. 

 165), anvendes der imidlertid bare ett navn, associationskomplex, 

 der defineres som: jede in der Natur auftretende Vereinigung 



^ Eventuelle latinske kunstord. 



