OM NOMENKLATUR I PLANTESOCIOLOGIEN. 121 



tionskomplex sowohl für den einzelnen Fall wie für den Begriff 

 angewendet werden können".^ 



Vi føres her atter tilbake til rent logiske spørsmaal, som 

 jeg i det foregaaende gjentagne ganger har berørt, og som det 

 efter min mening er av den allerstørste vigtighet at utrede, ti 

 ellers vil vi aldrig opnaa klarhet. 



Hvis vi ønsker at uttrykke likheten mellem flere associa- 

 tionskomplex helt generelt, trænger vi netop ordet type. For- 

 holdet er nøiagtig det samme som ved associationenes klassifi- 

 cering; vi kan ikke undvære „trappetrinet" : 



association — associationstypus 

 ass.komplex — ass.komplextypus. 



De 2 betegnelser associationskomplex og komplextypus 

 symboliserer helt forskjellige begreper. Den første uttrykker 

 bare helt generelt at en del associationer optrær sammen og 

 danner et komplex. Den sidste er en fællesbetegnelse paa en 

 hel del specialbegreper som alle er dannet i den hensigt at 

 klassificere, ordne, den store mængde av associationskomplex 

 igjen, som fins i naturen. Det er en generel uttryksmaate (som 

 associationstypus). 



Alt dette har Du Rietz hat fuldstændig klart for sig da 

 han skrev sin første avhandling (cfr. hans uttalelser 1. c. p. 65, 

 hvor han behandler spørsmaalet om „typernes" klassificering og 

 benævning). Der er ingen tvil om at den logiske fremgangs- 

 maate som han først betjente sig av, er den eneste rette. ^ 



Jeg tar disse Du Rietz's ideer som et bevis paa at den 

 tankegang som jeg selv har gjort gjældende i denne studie, er 

 rigtig og logisk forsvarlig. De schweiziske plantegeografers 

 „Bestandestypus^^ , undertegnedes „associationstypus" , og Du 



^ Som nedenfor vist, har vi her ikTce bare med ett, men med 2 helt for- 

 skjellige begreper at gjøre, saaledes som association og associations- 

 typus. 



^ Man maa uvilkaarlig beundre den skarphet med hvilken Du Rietz her 

 har behandlet problemene. 



