122 ROLF NORDHAGEN. 



RiETz's „komplextypus^^ alle disse begreper og termer er frem- 

 kommet ved en overensstemmende tankevirksomhet. De er skapt 

 for at tilfredsstille samme behov: nemlig for rent generelt at 

 uttrykke likheten mellem de enkelte plantesamfund, eller mel- 

 lem grupper av samfund (enheter). 



Som bekjendt anvender den genetiske plantesociologi (for- 

 trinsvis engelsk-amerikanske forskere) en nomenklatur som fjer- 

 ner sig ganske meget fra den som nu mere og mere vinder ter- 

 ræng i Mellem- og Nord-Europa. Dette faar man et sterkt ind- 

 tryk av ved at læse Clements store arbeide: Plant Succes- 

 sion (1916). 



Saavidt jeg kan forståa er der dog visse overensstemmelser. 

 SaaJedes anvender Clements termen association delvis i samme 

 betydning som undertegnede, men foretar en videre opdeling og 

 forskjellige andre distinktioner. Han skjelner mellem „associa- 

 tions^'^ og „associes''^ eftersom samfundet betegner en climax 

 eller bare et utviklingsstadium i en serie. Desuten kalder han 

 enheter som udmerker sig ved at ha bare én dominerende art, 

 for „consociations'"'' (resp. „consocies^). 



Lokale partier av en association, hvor en art, som ellers 

 spiller en subdominerende (underordnet) rolle i plantedækket, av 

 en eller anden grund er fremherskende og dominerende, kaldes 

 „society" (resp. „socies", hvis det bare er et utviklingsstadium). 



Endda ubetydeligere ansamlinger av en subdominerende art 

 i et samfund, benævner han „elan" (resp. „colony"). 



Jeg skal ikke her indlate mig paa at diskutere alle disse 

 mange begrepers fordeler og mangler; jeg tror neppe at de vil 

 finde større anvendelse i europæisk plantesociologi. ^ 



1 Det er mulig at termen consociation vil bli benyttet; det turde vistnok 

 være hensigtsmæssig at ha en speciel betegnelse paa enheter som be- 

 staar bare av individer a"v samme art. Ordet bestand er nemlig kom- 

 promitteret. 



