8 O. E. Schiøtz. 



sydover langs Ryggen staar en lignende graalig Bergart, 

 dels kvartsitagtig dels sandstenagtig med undertiden lidt 

 grove Feldspathkorn, og ligesaa nedover i det bratte Affald 

 mod Vest, hvor det faste Fjesd naar ned indtil 100 m. under 

 Toppen. 



Paa Veien sydover til Osensjø saaes fast Fjeld, rødlig 

 Skifer, kun straks nordenfor nordre Holm i Skraaningen af 

 Bruraasskalfjeld. Ved Broen over Tverennen staar Granit. 

 Fra Skavern toges Baadskyds langs Østsiden af Osen til 

 Østenheden. Paa Næsset ud for Hammeren staar blaagraa 

 Kvartsit, medens der nedenfor Østenheden sees en styg Gneis; 

 oppe ved denne Gaard findes en finkornet lys rødlig Gneis. 

 Gneis staar antagelig ogsaa i de steile Skrænter, man ser 

 lidt længere mod S. hvor Gryllenaa falder i Osen, og ligesaa 

 langs Vestsiden af Sommerhaaen (Lille Osen). Langs Veien 

 til Elverum saaes ved Grøtbækken ostenfor Flisen en lys 

 graa grov Sparagmit og paa Vestsiden af Bergerberget sort 

 Skifer. 



Turen Sommeren 1889. 



Paa denne Reise ledsagedes jeg af Kandidat P. Boye. 

 Vi begyndte vore Undersøgelser paa Østsiden af Storsjøen i 

 Rendalen ved Androg. Fra Søen gik vi opover langs Aaen. 

 Paa Sydsiden af Aaen og lige ved Søen staar en styg, meget 

 opsprukket, graalig Kvartsit; Fjeldvæggen har imidlertid et 

 rødbrunt Udseende, da Bergarten paa Kløvningsfladerne er 

 rødbrunt farvet. Straks ovenfor lige ved Veien stikker en 

 sort Skifer frem under Kvartsiten. Skiferen indeholder lidt 

 styg graasort Kalk; enkelte Smaastykker af denne, der laa 

 paa Veien, indeholdt Trilobitrester (væsentlig * Agnoshisartev). 

 Lagning er vanskelig at se; men lige over paa Nordsiden af 

 Aaen staar Kvartsit, der syntes at falde steilt mod V., og i 

 Nærheden nede i Bakkeskraaningen saaes atter den sorte 

 Skifer at stikke frem. Videre opover langs Aaen indtil 

 Sagen var alt dækket; men her stikker en styg rødlig Granit 

 frem i en liden Skrænt, hvorover Aaen styrter ned. Ovenfor 

 danner Dalen en fuldstændig Kjedel, idet Fjeldskraaningen 

 paa Sydsiden først viger noget tilbage, men derpaa atter 

 nærmer sig hen til den nordlige Fjeldskraaning, saa at der 

 alene bliver en smal Dalkløft igjen, i hvilken Aaens Tilløb 



