Sparagmit-Kvarts-Fj eldet langs Grænsen. 13 



Man kan oppåa Fjeldplataaet i samme Høide lige i Nær- 

 heden af hinanden se fast Fjeld af Øiegneis og a£ lys talk- 

 holdig Sparagmitsandsten. Fra den ovennævnte Top skraa- 

 ner Terrænet oppåa Fj eldet i det store og hele jevnt ned- 

 over mod N. og V.; trods at det nordenfor liggende Sparag- 

 mitfjeld saaledes er lavere end Øiegneisen, findes dog dennes 

 Overflade her ganske oversaaet med skarpe Blokke og Stene 

 af Sparagmiten; disse maa derfor have gaaet opover Bakke 

 mindst 40 — 50 m. Først længere V. nordenfor Kartets Stor 

 tjern, der ligger i en stor Fordybiring i Fj eldgrunden, hæ ver 

 F] eldgrunden sig igjen og danner en Høide, der naar 575 m. 

 o. S. Denne bestaar øverst af den ovenfor nævnte lyse 

 Sparagmitsandsten og af glindsende graa Talkskifer med 

 Kvartsnyrer eller langstrakte Kvartsknoller ; Lagene falder 

 svagt nordover; noget nedenfor Toppen saaes lys graa talk- 

 holdig Kvartsskifer med F. 12° N. Høiden ligger straks 

 nordenfor Øiegneisen, som her optræder i meget lavere Niveau. 



Vi gik atter nedover mod Øst og holdt os lidt nordenfor 

 Øiegneisen; i en liden Aasryg, 540 m. o. S., oppåa Fj eldet 

 saaes lys grønlig rødlig talkholdig Sparagmit, lig den under 

 Øiegneisen, med Str. 130° V. F. 20° NV. I Skraanin- 

 gen nedover mod lille Valesjø kom atter Sparagmiten, 

 470 m. o. S., med samme Strøg og Fald, og 20 m. lavere ned 

 dannede den bratte Styrtninger nedover ; den falder her svagt 

 vestover. 



Veien gik derpaa østover til Nordenden af Veksensjøen. 

 Lidt østenfor lille Valesjø 420 m. o. S. saaes lys graa talk- 

 holdig Kvartsskifer Str. 143° V. F. NV.; den indeholdt hist 

 og her Knoller af Kvarts, Feldspath og rødlig grov Sparag- 

 mit. Længere frem kom lys graa talkholdig Sparagmitsand- 

 sten Str. 113° V. F. 14° N., 425 m. o. S.; samme Bergart 

 saaes ogsaa i Fjeldskraaningen tilvenstre i gode Lag med 

 Str. 73° V. F. 13° N., 454 m. o. S. 



Den vestenfor Søen liggende Veksensjøvola, 795 m. o. H. 

 eller 550 m. o. S., dannes i sin øverste Del, hvor Fjeldgrun- 

 den træder frem, af en glindsende graalig Talkskifer med 

 svagt Fald mod N. og NV.; Bergarten er lidt kruset med 

 hvide Kvartsknoller udpressede i Lagenes Retning. Lidt 

 nedenfor Toppen er Bergarten tildels talkholdig Kvarts- 

 skifer. 



