Sparagmit-Kvarts-Fj eldet langs Grænsen. 27 



Straks østenfor Glote langs Veien til Linsall ser man 

 smuk grovkornet Gabbro. 



Fra Glote gik vi nordover forbi Bølberg til Raan. 

 dalen ; et Par Kilometer nordenfor Svartaasvollerne saaes Por- 

 fyren at dnkke op (16 m. o. Gr.); forresten gik Veien til Bøl- 

 berg kun over Morænehauge og vidtstrakte Myrstrækninger; 

 omtrent midtveis traf vi en Moræneryg bestrøet med Blokke 

 af Orthokerkalk. Ved Bølberg, 630 ni. o. H.. straks nor- 

 denfor Gaardene, sees Blaakvarts. Lidt nordenfor Bølberg 

 bøier Veien omkring Nordostpynten af den Fj elclstrækning, 

 der strækker sig nordover fra Hoverken; i den østre Skraa- 

 ning af Aasen sees nær Veien lys graa Kvartsit og lys graa 

 Sparagmit (lig den i Nærheden af Gløte), 630 m. o. H. ; nor- 

 denfor Pynten 584 m. o. H. saaes lys kvartsitartet Bergart. 

 Lige under Nordostpynten er Terrænet særdeles frugtbart, 

 saa at der antagelig maa åndes Kalk i Nærheden; vi saa 

 imidlertid ikke Kalk hverken i fast Fjeld eller i løse Blokke. 

 Nordenfor Aasen til Raandalen, 540 m. o. H., er alt dækket; 

 man gaar væsentlig over store ufrugtbare Moræneaaser; kun 

 langs Røslaaen er frugtbart. 



Raandalen. Fra Raandalen gjordes UdfLugt til lille 

 Raandaelv for at undersøge den af Høg b om omtalte Kalk- 

 skifer, der optræder omtrent 1 km. fra Aaens Udløb i store 

 Raandaelv. Vedføiede Kartskizze, Fig. 3, der omfatter et Par 

 Kilometer langs lille Raandaelv, viser Forholdet mellem Kal- 

 ken og dens Underliggende, graalig Sparagmit og grønlig 

 graa kvartsitartet Bergart. 



Paa Østsiden af Aaen optræder Kalken kun længst mod 

 S. paa et Par Steder; lidt nedenfor den i Aaen byggede 

 Tømmerrende, et Par Meter over Raandalen, staar kalkholdig 

 graa Skifer med Drag af blaagraa Kalksandsten lige i Elve- 

 kanten i lidt bølgende Lag 'med F. vestover; ved den øverste 

 Ende af Renden sees Kalkskifer og graa krystallinsk Kalk- 

 sandsten. Paa Vestsiden har Kalken en større Udbredelse. 

 Era Tømmerrenden et Stykke nedover danner den lysegraa 

 Kalksandsten, tildels lidet kalkholdig, en et Par Meter høi 

 Skrænt langs Elven, og vestenfor dukker Kalkskifer, tildels 

 som Mergelskifer, og Kalksandsten, tildels kvartsitagtig, op 

 paa flere Steder. Faldet er vestligt; men lidt nordenfor 

 Tømmerrenden svinger det mod Syd, og man støder ved en 



