30 O.E. Schiøtz. 



miten, der søndenfor dukker op paa et Par Steder. Lidt nord- 

 ligere svinger Lagene noget, saa at Kalkskiferen falder svagt 

 mod SV., og vestenfor kommer kvartsitagtig Sandsten over. 

 leiet af Kalkskifer med svagt F. NO.; Skiferen er her saa 

 gjennemsat med Skjøler, at det er umuligt at faa friskt Brud. 

 Ovenfor, henimod Sparagmiten, træifer man atter lave Skræn- 

 ter med Kalkskifer og Kalksandsten, F. svagt SV. ; nærmest 

 Grænsen er baade Skiferen og Sandstenen meget stygge og 

 kalkfattige; Kalksandstenen ser i friskt Brud ud omtrent 

 som en lys gråa Kvartssandsten; men den forvitrede Över- 

 ilade røber Kalkens Tilstedeværelse, hvilket ogsaa en senere 

 Undersøgelse bekræftecle. Ved Grænsen falder Sparagmitens 

 Lag med Str. 140° V., F. SO. ind under Kalkvæggen. Om- 

 kring Aaen optræder her i stor Mængde finkornet graa Spa- 

 ragmit og en blaalig kvartsitartet Bergart. 



Vi gik derpaa sydover lidt vestenfor Aaen og mødte kun 

 Kalksandsten og Kalkskifer; den første strækker sig længst 

 mod S. og bliver, hvor den optræder alene, særdeles mægtig 

 og smuk ; Kalksandstenen er her gul paa Forvitringsfladen, 

 medens den ovenfor var blaalig hvid. Terrænet bliver dæk- 

 ket længe før man naar store Raandaelv, og man træffer lange 

 Morænerygge parallel Hoveddalen. Vi gik derfor atter over 

 lille Raandaelv og ned langs dens Østside til store Raandaelv. 

 Paa Sydsiden af denne sees vestenfor Broen først en styg 

 blaaagtig Kvartsit med lidt sort Skifer mellem og derpaa ved 

 liden Fos som af Tørnebohm angivet, en styg sort smul- 

 drende alun ski fer agtig Bergart overleiet af en 2 m. mægtig 

 blaalig Kvartsit, hvorover kommer styg Kalkskifer, noget 

 lig den sydligst ved lille Raandaelv. Kvartsiten og Skiferen 

 stryger tvert over Elven med svagt F. mod V., hvorpaa 

 Lagene svinger, saa at de paa den anden Side falder nord- 

 over; Skiferen viser sig der rustbrun paa Overfladen. 



Veien fra Raandalen til Hede gaar over dækket Terræn. 

 I Skraaningen straks ovenfor Raandalen tinder man enkelte 

 Blokke af en styg Kalksten med Orthokerer. Under Opstig- 

 ningen møder man store høie Morænevolde. I en Høide af 

 90 m. o. Raandalen gaar Veien lidt til venstre for en dy b 

 Slukt, hvori Vaslaaen? har gravet sig ned til Fj eldet; her 

 saaes en lys Kvartsbergart. I Sagbækken, lidt nordenfor 

 Kjølvollen 153 m. o. Ljusneelven ved Broen, staar nær dens 



