Sparagmit-Kvarts-Fj eldet langs Grænsen. 



ganske de samme Lag med svage Fald indover som længere 

 Syd i Foden af Fj eldet under Øiegneisen, og den regelmæs- 

 sige Lagbygning forsætter indover Fj eldet, idet man over de 

 nævnte Sparagmiter møder talkholdige lyse Sparagmitsand- 

 stene, glindsende graa Talkskifere og graa talkholdige Kvarts- 

 skifere, indtil man naar op til en Hoide meget over den lige 

 søndenfor staaende Øiegneis. De ovennævnte Bergarter stry- 

 ger tildels lige mod Øiegneisen, som lier oppåa Fjeldet skjæ- 

 rer dem tvers over ; Grænsen gaar omtrent retliniet vestover. 

 De hosstaaende Profiler, Fig. 8 og 9, fremstiller to paral- 



Fig. 8. 



n-tri/. 



600 m. 



J 300 m. 



0. a. Øiegneis. b. lys grønlig-røcl V. 

 talkholdig Sparagmit. 



Fig 9. 



600 ni. 



300 m. 



a. glindsende Talkskifer. b. lys 

 gronlig-rød talkholdig Sparagmit. 



V. 



leie Snit nær Øiegneisens Nordgrænse langs de to paa Kar- 

 tet optrukne Linier. Denne skarpe Afskj æring af Øiegneisen 

 mod N. kan ikke betinges af nogen Forrykning; man maatte 

 nemlig isaafald møde Øiegneisen igjen i et andet Niveau nor- 

 denfor mellem Talkskiferen og den talkholdige Kvartsskifer, 

 der danner Toppen i N. for Øiegneisen, og de lyse rødlige 

 og grønlige talkholdige Sparagmiter i Foden af Skraaningen, 

 hvilke ifølge Observationer søndenfor danner Øiegneisens 

 Underlag; men dertil ser man ikke den mindste Antydning- 

 Det kan desuden bemerkes, at de svage Fald i FjeJdskraa- 

 ningen baade under Øiegneisen og nordenfor alene tillader 

 Muligkeden af en Forskyvning t>g ikke af en Dreining. Et 

 Snit tversover Øiegneisen fra Movolden nordover vil derfor 

 give følgende Profil. Fig. 10. 



