Sparagmit-Kvarts-Fjeldet langs Grænsen. 



49 



Fig. 14. 



m. 



100 m. 



0. 



Fis:. 15. 



NO. Ved første Øiekast kunde man her være fristet til at 



antage Sparagmiten inclleiet i Kalken; men Observationen^ 



søndenfor viser, at man kun har at gjøre med den samme 



Bøining, hvis Top dukker op paa to Steder længere mod Syd. 



Beiningen er imidlertid her 



høiere og skarpere, saa at 



Sparagmiten er kommet til at - üj 



helde over den overliggende § 20 m - 



Kalkskifer, se omstaaende 



Profil, Fig. 16, der er trukket 



langs Linien 1 — 2. 



At den ovenfor givne 

 Forklaring er rigtig, fremgaar ogsaa af folgende. Nærmest 

 Sparagmiten, baacle i S. nær Tømmerrenden og i X. ved c, er 

 almindelig saavel Kalkskiferen som Kalksandstenen styg. I 

 -den før omtalte Skrænt 

 langs Aaen er nu Kalk- 

 sandstenen særdeles 

 smuk, trods at Sparag- 

 miten staar straks i 

 Nærheden mod Vest. 

 Antager man imidlertid 

 den paa Profilet an- 

 givne Bøining, saa kom- 

 mer denne Kalk sand- 

 sten til at ligge et godt 

 "Stykke over Sparag- 

 miten, hvorfor det ikke 

 kan vække nogen For- 

 undring, at den er 

 smukt udviklet. Læn- 

 gere mod Syd, altsaa 

 længere fra Sparagmi- 

 ten, forsvinder Kalk- 

 skiferen, og Kalksand- 

 stenen optræder alene meget smuk ; den er her gulagtig paa 

 Overfladen. 



Ogsaa hvor Kalken møder den omgivende Sparagmit, kan 

 man overbevise sig om, at den ligger over Sparagmiten ; men 

 Overleiningen synes ialfald ved c. ikke at være konform, 



Nyt Mag. f. Naturv. XXXII. I. 4 



a. Kalkskifer. b. styg kalkholdig Kvarts- 

 sandsten, c. lys grønlig graa Sparagmit. 



