52 O. E. Schiøtz. 



elv liggende med samme svage Fald konformt, over en 2 m. 

 mægtig blaalig Kvartsit, Vemdalskv. Tørn. pag. 283. Under 

 Kvartsiten kommer en sort alunskiferartet Bergart og derpaa 

 en styg blaalig Kvartsit. Den øverste Kvartsit med Alun- 

 skiferen stryger tvers over Elven ; paa Nordsiden svinger 

 Lagene og falder svagt nordover. 



Østenfor lille Raandaelv sees ogsaa Orthokerkalk, men 

 her kun i løse Blokke straks NO. for Raandalen. Det kan 

 imidlertid bemerkes, at Tørne bohm, 1. c. pag. 284, lidt 

 vestligere i Skraaningen nordenfor Raandalen først traf en 

 Mængde Blokke af mørk blaagraa sparagmitisk Kvartsit 

 og derpaa store Blokke af blaagraa Kalksten; hører disse 

 til Ürthokerkalken, har man lignende Lagfølge som i store 

 Raandaelv, blaalig kvartsitartet Bergart og Orthokerkalk. 



Af livad der i det foregaaende er anført om Fjeldbyg- 

 ningen ved store Raandaelv og nordenfor, forekommer det 

 mig, at der ikke foreligger nogensomhelst Grund til med 

 T ørne b ohm og Høgbom at antage en præsilurisk Dal i 

 Raandalen, i hvilken Orthokerkalken afsattes. Som vi oven- 

 for har seet, kommer man til yngre og yngre Lag, naar man 

 fra Sparagmiten ved lille Raandaelv gaar sydover; man har 

 derfor her rimeligvis en flad skaalformet Bøining, langs hvis 

 Hand alt er bortdenuderet lige ned til det ældste Fjeld, me- 

 dens man i Midten finder igjen Levninger af de yngste Lag, 

 Orthokerkalken og dens Underliggende. Til Forholdene Syd 

 for Raandalen har jeg personlig intet Kjendskab; men ifølge 

 Tørnebohm kan man følge Kvartsiten under Orthokerkal- 

 ken et godt Stykke opover Dalsiden mod Syd, og efter Høg- 

 bom optræder Kalksandstenen atter lidt søndenfor Raandalen, 

 saa at der fra disse Observationer ikke kan hentes nogen 

 Indvending mod den ovenfor fremsatte Anskuelse. Hosstaa- 

 ende Profil Fig. 17, viser, hvorledes jeg tænker mig Forholdene 1 ]; 

 dette forklarer ogsaa, hvorfor Kalksandstenen træder frem 

 paa Fjeldfladen søndenfor Raandalen; efter Høgbom s ske- 

 matiske Profil. Qvartsit pag. 146, kan man derimod ikke se 

 nogen Grund dertil. 



Nordenfor Raandalen i Hede træffer man atter mørk 



y ) Den sydlige Del af Profilet, fra Raandalen af, støtter sig paa det af 

 Høgbom givne Profil over Fjeldbygningen søndenfor Raandalen, 

 1. c. pag. 145. 



