58 



0. E. Schiøtz. 



indskrænker sig saaledes ber til nogle faa Lag med en sam- 

 let Mægtighed af 1 à 2 m. indleiet i gråa Sparagmit med 

 Konglomerat; Lagene er yderst tynde og sandstenholdige. 

 Høgbom henfører disse Lag udenvidere til Hedekalken, 

 skjønt der ikke er nogen Lighed mellem dem og de ovenfor om- 

 talte Forekomster. Man ser saaledes ikke noget til den stygge 

 tildels kvartsitiske Kalksandsten, som netop optræder, hvor 

 Kalken befinder sig nær Sparagmiten. Er Høgboms An. 

 tagelse rigtig, maa man Syd for Kn ætten befinde sig nær 

 Grænsen af det Bassin, i hvilket Hedekalken blev afsat, da 

 Kalken her kun er et Par Meter mægtig, og den derfor maa 

 kile sig ud i Nærheden. Dette synes lidet rimeligt, naar 

 man betænker. at Svenonius kun 3 km. østenfor ved Orm- 

 hammeren fandt hele Terrænet fuldstændig- bestrøet med 



Fig. 20. 



A j. 50 in. 



m. 



f). 



V. 



a. Granit, b. graagrøn Kvartsit. c. grønlig Skifer, cl. graagrøn Kvartsit 



over rød Sparagmit. e. graat Konglomerat med Kalkskifer. 



f. graa Sparagmit. 



Kalkblokke, hvoraf mange dækkede et Areal af hundrede 

 Kvadratmeter, og at Kalken lidt nordenfor ved Ullbjerget 

 ifølge Høgbom er over 75 m. mægtig. Da Terrænet er saa 

 overdækket, kan man forresten ikke sige noget bestemt om, 

 i hvilket Forhold disse Lag bag Knætten staar til Hedekalken. 

 Som tidligere anført, antager Høgbom, at Kalken baade 

 i Hede og i Raandalen er indleiet i Bunden af den røde 

 Sparagmit. En væsentlig Støtte for denne Antagelse finder 

 han deri, at der fleresteds sees en «murken» Granit i 

 dens Nærhed. Hvad Betydning man kan tillægge dette, har 

 jeg allerede vist under Omtalen af Storbokalken, som be- 

 fandtes at være Orthokerkalk trods Granitens Nærhed. Her 

 i Hede kan jeg forresten lige saa lidt som ved Storbo se nogen 

 tvingende Grund til at betragte den stygge hist og her op- 

 dukkende Granit som hørende til Grundfj eldet. Forholdene 

 ved Ullbjerget synes nærmest at tyde paa, at Graniten der 

 i frydende Tilstand har trængt op gjennem Sparagmiten; den 

 optræder nemlig netop ved den ovenfor paaviste Forryknings- 

 linie mellem Kalkskiferen og Sparagmiten ; desuden har den 



