Sparagmit-Kvarts-Fj eldet langs Grænsen. (>1 



Kalklagene vedDj^kersberget kan følgelig ikke i det store 

 og hele ligge urørte, saaledes som Svenonius og ligesaaHøg- 

 bom mener; Lagenes Afvigelse fra det horizontale Leie kan 

 heller ikke, som den sidste antager, forklares ved Nedtryk- 

 ning af en «öfverliggande qvartsitmasses tyngd» ; thi isaa- 

 fald maatte Lagene paa begge Sider falde ind mod Sparag- 

 miten. At Kalklagene virkelig har været ndsat for Bøinin- 

 ger, sees lige frem. naar man sammenholder Observationen^ 

 paa Vestsiden af Dykersberget med dem i den nordlige Del 

 af Svartaasen. Ser findes Kalk kun paa Nordostsiden ; 

 længst mod Nord viser nu Lagene omtrent samme Strøg 

 som paa Dykersberget; men de falder temmelig brat af 

 mod Vest, medens de paa sidste Sted falder østover. I den 

 østlige Skrænt af Aasen er Kalkens Lag desuden særdeles 

 bøiede og tildels knækkede, saa at man her ikke kan drage 

 nogen Slutning angaaende Kalkens Stilling i Forhold til det 

 i Nærheden opdukkende Kvartsfjeld. Nogen Grund til med 

 Svenonius at antage disse Forstyrrelser i Lagene frem- 

 bragt af Istidens Gletsckere, indser jeg ikke, se Fig. 2. 



Efter de ovenstaaende Observationer vil Snit tvers over 

 den sydlige og den nordlige Del af Dykersberget give følgende 

 Profiler, Fig. 22 og 23. Disse viser, at lagtagelserne simp- 

 lest og naturligst lader sig forklare ved at antage, at Dykers- 

 bergets Sparagmit og Kvartsit er ældre end Orthokerkalken 

 og bøiet sammen med den. Dykersberget kommer saaledes 

 til at danne den opstikkende Ryg af en skarp Fold. 



Forholder det sig saa, bør man kunne forfølge Folden i 

 de Aasrygge, der beånder sig N. og S. for Dykersberg i dens 

 Strøgretning. Nordenfor udbreder der sig et Lavland, som er 

 fuldstændig overdækket, saa at man ikke kan iagttage noget 

 der; men søndenfor Dykersberg ligger Gloteeggen. Paa denne 

 tinder man nu virkelig Orthokerkalken omtrent lige i Strøg- 

 retningen af Dykersbergs østre Skraaning, altsaa svarende 

 til Kalken paa Østsiden af Folden. Svenonius har nær- 

 mere undersøgt Silurens Leiningsforhold paa dette Sted; Re- 

 sultatet af hans Observationer har jeg afsat paa Kartet; 

 Vemdalskv. pag. 27. Profilet, Fig. 24, der er laant fra hans 

 Af handling, men rettet lidt efter de angivne Faldobservatio- 

 ner, viser Forholdene. Man ser, at Kalken trods at den i 

 det ydre bratte Affald falder ind mod Kvartsiten alligevel 



