64 O. E. Schiøtz. 



forat finde disse bløde Bergarter liggende mellem Kvartsitvæg- 

 -gen og Orthokerkalken. Som ovenfor nævnt viser det sidste 

 Profil, at Lagene under Bomingen er blevne pressede ind 

 mod det opdukkende Kvartsitfjeld, og da er høist rimelig 

 Lerskiferen og Kalksandstenen blevne fuldstændig pressede 

 nd i Folden. 



Sparagmiten og Kvartsiten viser ogsaa direkte, at Fjeld- 

 grunden bar været udsat for voldsomme Presninger; Sveno- 

 nius omtaler skjølartede Dannelser i Djrkersberget, og Høg- 

 bom den særegne Brekciestruktur, som Sparagmiten og Kvart- 

 siten viser. Lignende Struktur iagtog ogsaa jeg i Kvarts- 

 fjeldet baade paa Dykersberg, Svartaasen og i den vestlige 

 Del af Glø te eggen. 



Østenfor Dykersberg optræder Orthokerkalken i det vest- 

 lige Affald af Finnsvedaasen og Noliaasen. Paa det første 

 Sted har Høgbom direkte iagttaget, at Kvartsiten ligger 

 over Kalken, Qvartsit. pag. 147; til samme Resultat fører 

 ogsaa min Observation længere Syd i Noliaasen. Ved første 

 Øiekast synes dette at stride mod, hvad vi ovenfor har ud- 

 viklet. Disse Observationer lader sig imidlertid forklare ved 

 at antage, at Lagene er blevne bøiede lige til Inversion, saa 

 at Kvartsiten er kommet til at ligge over Kalken. Denne 

 viser ogsaa Tegn til at have været udsat for voldsomme 

 Forskyvninger; de nederste Lag i Noliaasen syntes saaledes 

 at være dannede af med Kalk sammenkittede Kvartsitknoller. 



At den nævnte Forklaring maa være rigtig, følger af sig 

 selv, hvis man kan paavise Kalken over Sparagmiten og 

 Kvartsiten paa det Plateau, Finnsvedaasen og Noliaasen 

 danner. Det tror jeg imidlertid, man kan. Svenonius an- 

 fører nemlig, Vemdalskv. pag. 33, at der paa Noliaasens 

 Plateau «mycket ofta träffas samlingar» af Kalkblokke; 

 rigtignok lægges senere til, at der ikke er nogen Grund til 

 at antage Kalken i fast Fjeld paa denne anselige Høide. 

 Som man ser, er her imidlertid Tale om større Mængder af 

 Kalkblokke, og da kan man, som tidligere anført, være sik- 

 ker paa, at de ikke kan skrive sig langveis fra; de maa der- 

 for enten være Levninger af Lag fra selve Stedet eller være 

 komne fra det nordenfor liggende Finnsvedaasen. Det eneste 

 Agens, der kan have bragt disse Blokke op paa Noliaasens 

 Plateau, er nemlig Fortidens Gletschere; af Terrænforholdene 

 følger, at disse maa have bevæget sig i sydlig eller sydostlig 



