Sparagmit-Kvarts-Fjeldet langs Grænsen. 73 



bøiede over Siluren; herpaa tyder ogsaa, at Kvartssandstenen 

 i den nordlige Klet stiger 80 ra. over Kalken. Forholdene 

 paa disse tre Steeler er altsaa fuldstændig ens; Sparagmiten 

 og Siluren er bøiede i Fællesskab lige til Inversion, og Silu- 

 ren er overalt blevet bevaret i Skaalen, liggende ved Foden 

 af og i Syd for det reiste Sparagmitfj elds Lag 1 ). 



At den ovenstaaende Tydning af de iagttagne Strøg og 

 Fald er rigtig, bekræftes, naar man undersøger Grænsen mel- 

 lem Sparagmitfj eldet og Siluren længere mod SV., i Veldre og 

 Ringsaker, ved Mjøsen. Længst mod Øst liar man lier Profilet 

 langs Brumundelven. Kjerulf giver, Sparagmitfj eldet pag. 

 58, en Tegning heraf, hvorefter Orthokerkalken med under- 

 liggende Skifer er bøiet lige til Inversion; men Kvartsfjeldet 

 antages at støde til med afvigende Leining. I 1885 opgik jeg 

 dette Profil; som nedenfor vil sees, fører mine Iagttagelser til 

 en konform Lagstilling meil em Kalken og Sparagmitfj eldet. 

 I Nærheden af Grænsen gjorde jeg nemlig følgende Obser- 

 vationer søndenfra nordover: Orthokerkalk F. temmelig 

 steilt nordover og derpaa F. 30° — 40° NV.; sort Skifer (an- 

 tagelig Alunskifer) F. nordover; rød Skifer F. steilt nordover; 

 rødlig Kvartsandsten med Kaolinpunkter F. ant. steilt nordover; 

 .videre mod Nord kommer mørke graa sandstenagtige og skifer- 

 agtige Lag med svagt Fald nordover til Tegn paa, at man her 

 er naaet til den anden svagere faldende Gren af den Bøining, Spa- 

 ragmitfjeldets Lag danner. Grænsen mellem Kalken og den sorte 

 Skifer, samt mellem denne og den røde Skifer saaes ikke blottet; 

 men .da Faldet foregaar til samme Side, ser jeg ingen Grund 

 til at tvivle paa konform Lagstilling mellem de to sidste lige- 



!) I «Udsigten» pag. 103 giver Kjerulf et Profil over Kletten, hvorefter 

 Kalken sammen med den yngste Del af Sparagmitfj eldet skal danne 

 en temmelig flad skaalformet Bøining afvigende leiet over det ældre 

 Sparagmitfj eld. dannet af graa Skifer og Sparagmit nede ved Aasta. 

 Efter det ovenstaaende kan ikke dette Profil være fuldstændig korrekt. 

 Lagene danner vel en Slags skaalformet Bøining, men paa Nordsiden 

 er de bøiede om indtil Inversion. Olenellusskiferen ved Kletsæteren 

 falder nemlig ikke sydover, som Profilet angiver, men nordover, og 

 Observationerne ved Jernaaen lidt vestenfor Kletten viser, at Kvarts- 

 sandstenen i denne ogsaa maa falde nordover; i selve Kletten er Lag- 

 ning umulig at se. Jeg ser derfor ingen Grund til at antage afvigende 

 Leining mellem Lagene øverst og nederst paa Nordsiden af Kletten 

 idet de saavel paa Toppen som nede ved Aasta falde nordover. 



