Sparagmit-Kvarts-Fj eldet langs Grænsen. 77 



Kvartsit, til at blive yngre end fossilførende siluriske Lag, 

 saa at Kvitvolaetagen fremdeles bliver yngre end Undersilur. 

 At antage at Kvartsiten i Høgbjerget ved Bøining og Inver- 

 sion er bragt over Kalken vil føre til uløselige Vanskeligheder; 

 de i Høgbjerget over Kvartsiten liggende Lag maatte isaafald 

 være ældre end denne og følgelig svare til de Lag, der ligger 

 under Kvartsiten foran Høgbjerget. Men der tindes ingen Lig- 

 hed mellem disse Lag, saaledes som sees af ovenstaaende 

 Liste over Lagrækken. Til den graa Sparagmit sees ikke Spor i 

 Høgbjerget, og den underste røde Sparagmit, der bestaar af 

 en grovkornet Blanding af Kvarts og rød Feldspath er vidt 

 forskjellig fra Høgbjergets talkholdige rødlige Sparagmit og 

 lysviolette Kvartsit. Hertil kommer, at de siluriske Lag med 

 •den underliggende graa Sparagmit og Skifer ligger bøiede og 

 foldede foran Høgbjerget med sine Foldningsakser omtrent 

 lodrette paa dette, medens Lagene i Høgbjerget kun viser 

 svagt faldende Laglinier. Skalde her altsaa foreligge en Inver- 

 sion, maatte man have Lagene i den ene Halvdel af Bøinin- 

 gen smaafoldede lodret paa Bøiningsaksen, medens de i den 

 anden overliggende Halvdel ikke viser Spor til saadanne Fold- 

 ninger. Dette vikle være et saa besynderligt Forhold, at man, 

 synes det mig, ikke uden særdeles tvingende Grunde kan gaa 

 ind paa at antage det. Forholdene ved Høgbjerget — og 

 ligesaa ved Rømundfjeld — kan man derfor ikke ganske sam- 

 menligne med de tilsvarende svenske Lokaliteter, hvor man 

 træffer Orthokerkalken i Skraaningen nedenfor et opstikkkende 

 Kvartsfjeld; paa disse Steder kan man nemlig uden at støde 

 paa Urimeligheder forklare Overleiningen, hvor den virkelig 

 tinder Sted, ved at antage den frembragt ved Inversion, da 

 Kalklagene der overalt viser horizontale Laglinier mod Kvarts- 

 fj el dets Yæg. 



Med Hensyn til den anden af Holst fremsatte Indvending 

 forholder det sig saa, at de siluriske Lag ved Høgbjerget dan- 

 ner en Afsats foran dette. Den sorte Skifer og ligesaa Or- 

 thokerkalken stiger imidlertid ogsaa op i Foden af selve Fj el- 

 det, saa at disse Lag altsaa ikke alene holder sig paa Afsat- 

 sen foran Fj eldet. 



Straks søndenfor Høgbjerget stiger de løse Bedækninger 

 helt op til Foden af Fjeldskraaningen; der er derfor ikke An- 

 ledning til at iagttage de siluriske Lag længere mod S.; ved 



