Sparagmit-Kvarts-Fj eldet langs Grænsen. 81 



det yngre Fjeld strække sig ned til Dalbunden ogsaa paa 

 Vestsiden af Fæmundselven ; fra Rømundfjeld sydover maa 

 følgelig Kvitvolaetagens Lag sænke sig raskt nedover mod SO. 



At man træffer steile Fald i det yngre Kvartsfjeld straks 

 vestenfor Sylta, er let forstaaeligt, hvis den gamle røde Spa- 

 ragmit virkelig dukker op paa Fjeldfladen 1060 m. o. H. — 

 150 m. over Monkbeitsæteren — østenfor den sydlige Hoved- 

 top af Rømundfjeld, pag. 7. Dette er forresten ikke urime- 

 ligt, da den overliggende graa Sparagmit i Rømundfj eldets 

 Vestside hæver sig sydover i Fjeldskraaningen. Nordligst ved 

 Hægbækken gaar den nemlig ikke liøiere op end til omtrent 

 45 m. over Monkbeitsæteren, medens den sydligere i Øst for 

 Sæteren naar op til 105 m. over samme. Længere mod SO. 

 kan derfor Sparagmiten muligens stige saa køit op, at den 

 underliggende røde Sparagmit kan komme tilsyne i den oven- 

 nævnte Høide paa Fjeldfladen; Spor af den graa Sparagmit 

 og Orthokerkalken bør man imidlertid da vente at se i den 

 nordøstlige Skraaning af den sydlige Top. Videre mod Syd 

 og Øst maa saa Undergrunden, den røde Sparagmit, atter synke 

 ned og det mod Øst særdeles raskt, da det yngre Fjeld, som 

 ovenfor nævnt, naar helt ned til Dalbunden straks SO. for 

 Bratfjeld. 



Forsaavidt man kan slutte noget af de ufuldstændige Ob- 

 servationer i den sydostlige Del af Rømundfjeld, staar de alt- 

 saa ikke i Strid med de Resultater, vi ovenfor kom til for den 

 nordlige Dels Vedkommende. 



Rigtigheden af den af mig hævdede Inddeling af Sparag- 

 mitfj eldet bestyrkes ved det Fund af Fossiler, der er gjort 

 nær Rigsgrænsen ved Vurrusjøen, Lomvigen og Skjærvagen. 

 Som allerede nævnt i mit første Arbeide, Sp. 20 pag. 99, op- 

 træder der graa Sparagmit i Lavlandet, som strækker sig fra 

 Fæmundssjøens Sydende østover mod Grænsen; man bar nem- 

 lig graa finkornet Sandsten mellem Sørvoldsætren og Kvitlen, 

 graa Skifer og graa grov Sandsten SO. under Valebjerget og 

 blaakvartsartet Bergart lidt nordenfor Veltbu, desuden store 

 Blokkesamlinger af Blaakvarts Syd for Drevsjøhytten. Da 

 nu Kvitvolaetagens talkholdige Kvartsskifere og Sparagmit- 

 skifere danner Toppene af de omliggende Høider,Flatebjerget, 

 Valebjerget, Staupaasen og Jy ti ing vola, saa bør man vente at 

 ånde Levninger af de mellemliggende siluriske Lag i det her 



Nyt Mag. f. Naturv. XXXII. I. 6 



