Sparagmit-Kvarts-Fj eldet langs Grænsen. 83 



graa og violet Kvartsit og mørk blaagraa Kvartsit med lidt 

 uren Kalk, giver forresten ligesaalidt som den lysegraa Spa- 

 ragmitsandsten og Kvartsit, der optræder længere mod Vest 

 paa Høiden mellem Skjærvagen og Guttusjøen, nogen Foran- 

 ledning til at tro, at de er yngre end den graa Sparagmit ; de 

 hører antagelig til 1 e, som Fossilerne ved Skjærvagen, eller 

 mulig til Id. 



Mod Vest begrænses Frønbergets Øiegneis af Bergarter, 

 der af Tørnebohm henføres til Sevegruppens Glimmerskifer- 

 af deling; da denne ogsaa indeholder Kvartsskifere, antager 

 jeg, at man her har talkholdige Kvartsskifere svarende til 

 dem, der optræder lige i Nærheden paa den norske Side af 

 Grænsen, i Jytlingvola og Fuluguttuvola. Hvis saa er Til- 

 fældet, hører disse Bergarter til Kvitvolaetagen og er yngre 

 end Orthokerkalken. 



Angaaende denne Egn bemerker Uøgbom, Qvartsit pag. 

 157, at Kvitvolaetagen uden Tvivl er identisk med «vor» graa 

 (lyse) Sparagmit, med hvilken den ogsaa ifølge Schiøtz Kart hæn- 

 ger sammen i Feltet. Som ovenfor vist forholder det sig ikke 

 saa; den paa svensk Side optrædende graa Sparagmit og Spa- 

 ragmitskifer tilhører den graaSparagmitetage, og det har ingen- 

 somhelst Vanskelighed at holde dem ud fra Kvitvolaetagen, da 

 Frønbergets Øiegneis ikke er nogen laget Bergart, der veks- 

 ler med den graa Sparagmit og Kvitvolaetagens Kvartskifere, 

 saaledes som Høgbom antager. 



I Gruveldalen hviler Øiegneisen paa en graalig og svag 

 rødlig Gneisbergart, gjennem hvilken den har brudt op. Denne 

 Gneis ligner ingen af de Bergarter, der ellers optræder i Spa- 

 ragmitfj eldet, og jeg tror derfor, at den hører til Grundfj el- 

 det. Det er ikke saa urimeligt, da den gamle røde Sparagmit 

 træder frem høiere oppe ved Gruvelelven i Salsfj eldet, og man 

 desuden tinder, at Grundfj eldet dukker op lidt længere mod 

 Vest, nær Fæmundsjøen, ved Siden af den røde Sparagmit. 



Porfyren og Øiegneisen afskj ærer Sparagmit-Kvarts-Fj eldet 

 i denne Egn mod Øst; det er derfor vanskeligt her søndenfor 

 Gruv elsj øen at følge dets Forbindelse videre indover i Sve- 

 rige saameget mere, som man østenfor Porfyren først møder 

 Dalasandstenen, hvis Stilling i Lagrækken endnu er usikker, 

 og om hvilken jeg desuden af personlig Erfaring ikke kan 

 udtale mig noget. 



