Sparagmit-Kvarts-Fj eldet langs Grænsen. 85 



desuden afleiet diskordant over den røde ; saaledes synes ogsaa 

 Forholdet at være ved Hede mellem det røde Konglomerat i 

 Lunaaen og den til den graa Sparagmit hørende Kalkskifer 

 foran Husbjerget og Ullbjerget. Skjønt nemlig Kalkskiferen 

 foran Ullbjerget ligger omtrent 100 m. høiere end ved Hus- 

 bjerget, saa sees der paa det første Sted ikke noget Spor til 

 Konglomeratet trods, at dette ved Lunaaen træder frem ' om- 

 trent i samme Høide som den foran Husbjerget liggende Kalk- 

 skifer, pag. 56. 



Hvorledes det forholder sig med den graa eller rettere 

 lyse Sparagmit, der i Sverige optræder nordenfor den røde 

 Sparagmit, kan jeg af personlig Erfaring ikke udtale mig, da 

 da jeg ikke har havt Anledning til at unclersøge den. Efter 

 de foreliggende Oplysninger maa jeg imidlertid erklære mig 

 enig med Holst i, at «Herjedalens siluriske Bergarter» ikke 

 kan have sin Plads mellem disse to Sparagmiter, Geol. För. 

 Forhandl. Bd. X. pag. 14. Forholder det sig desuden saa, som 

 baade Høgboms og Tørnebohms Karter viser, at de i den 

 lyse Sparagmit optrædende Bergarter fuldstændig svarer til 

 dem, der åndes nær Grænsen mellem Fløtningen og Guttusjøen, 

 saa ser jeg ingen Grund til at forandre den af mig tidligere 

 fremsatte Formodning, Sp. 27 pag. 215, at den graa (lyse) 

 Sparagmit maa blive at henføre til min graa Sparagmitetage, 

 og jeg antager, at man trods de af Holst anførte lagt- 

 tagelser (1. c. pag. 14) ved nærmere Undersøgelser ogsaa her 

 vil kunne trække en Grænse mellem de to Etager. Som 

 Bevis for, at man her bør vente at møde den graa Sparag- 

 mit, anførte jeg paa det ovennævnte Sted, at man paa den 

 tilsvarende Strækning paa norsk Side ifølge H ør bye finder 

 Blaakvarts; herimod har Tørnebohm indvendt, Vemdalskv. 

 pag. 294, at Blaakvartsen ligger under den lyse Sparagmit, 

 og at man saaledes ikke kan drage nogen Slutning angaaende 

 denne af Blaakvartsens Optræden; i Syd ved Fløtningen og 

 Skjærvagen har man imidlertid ogsaa Blaakvarts underst. 



Nordenfor den lyse Sparagmit møder man ifølge Tørne- 

 bohms Kart lyse, hvide og og graah vide Kvartsbergarter, der 

 er tydelig lagede og ligner den norske Høifjeldskvartsit, under- 

 tiden optræder de ogsaa som Kvartsskifere, Hochgebirge pag. 

 35. Disse Lag svarer maaske til Kvitvolaetagen, som man 



