86 O. E. Schiøtz. 



ogsaa skulde vente komme over den graa Sparagmit. Er denne 

 Formodning rigtig, bør man finde Spor til sibiriske Afleininger 

 langs Grænsen mellem den lyse Sparagmit og den nordenfor 

 liggende Kvartsit-Kvartsskiferzone. Den eneste Forekomst af 

 Kalk, der lindes angivet paa Tø r ne b ohms Kart nordenfor 

 den røde Sparagmit, optræder nu netop ved denne G-rænse, 

 ved "Ljusnedal. Ifølge Tørnebohms Profil, 1. c. pag. 36, 

 ligger denne Kalk under Lerskiferen og Kvartsiten i Funæs- 

 dalsbjerget, og den antages af ham for silurisk; men Fos- 

 siler er desværre ikke fundne. 



Videre mod Nord kommer krystallinske Skifere, som 

 ikke egentlig kan henregnes til Sparagmitfj eldet. 



Langs Sydgrænsen af den røde Sparagmit strækker sig 

 en Række mægtige F j elde, der dannes af den saakaldte 

 Vemdalskvartsit. Denne bestaar ifølge Tørnebohm, 1. c. 

 pag. 32, nederst af en smudsig graa, gulgråa eller blaalig 

 Kvartsbergart, der snart er tæt som Kvartsit, snart som Spa- 

 ragmit med tydelige Feldspathkorn, snart konglomeratisk med 

 smaa hvide Kvartskn oller; den øverste Del dannes derimod 

 væsentlig af hvide og graahvide kvartsitagtige Sparagmitsand- 

 stene med enkelte Lag af grov Lerskifer, der ifølge Høg b om 

 skal betinges af en Slags Brekciedannelse. Kun disse Sand- 

 stene viser almindelig Lagning, medens de først nævnte Berg- 

 arter som oftest er ganske massive; de er desuden særdeles 

 sønderspaltede og paa mange Steder opknuste i Smaastykker, 

 saa at det er vanskeligt at faa friskt Brud. Faldet angives 

 af Høgbom almindelig at være mod V. og NV.; men at La- 

 gene ikke ligger fuldstændig urokkede, følger af Tørnebohm s 

 Iagttagelser, hvoretter der oventil paa Hoverken findes sterkt 

 bølgende ligetil inverterede Lag og paa Kløfsjøfj eldet bølgende 

 Lag. Omtrent 1 /2 Mil NO. for Vemdalen iagttog jeg ligeledes 

 steilt staaende Lag øverst i de to Toppe, mellem hvilke Lande- 

 veien gaar østover. I Toppen paa Sydsiden ser man, som 

 Fig. 26 viser, Lagene smukt bøiede opad i en halv saddelfor- 

 met Bøining, af hvis vertikale Gren de steile Lag i Toppen 

 nordenfor syntes at danne en Fortsættelse. 



Den mægtige Vold, Vemdalskvartsiten danner, er ifølge 

 Høgboms Kart gjennemskaaret af en Række dybe Indsnit, 

 der gaar ned næsten til Underlaget og almindelig har en nord- 

 sydlig Retning. Det bredeste og vestligste af disse Indsnit 



