Sparagmit-Kvarts-Fj eldet langs Grænsen. 91 



rimeligvis under lidt ulige Betingelser paa de to Sider, saa at 

 de dannede Lag ikke kom fuldstændig til at ligne hinanden. 

 Paa Nordsiden har man den lyse Sparagmit, paa Sydsiden 

 Vemdalskvartsiten ; begge som jeg antager diskordant over 

 den røde Sparagmit. Henimod Slutningen af Vemdalskvarts- 

 itens Afleining kom store Udbrud af Granit- og Porfyrmasser, 

 der paa sine Steder delvis opslugte de dannede Lag, livorpaa 

 Siluren afleiedes konformt over Kvartsiten. Hermed afsluttes 

 muligens Lagdannelsen paa Sydsiden af Sparagmitfeltet und- 

 tagen allernærmest den norske Grænse vestenfor Frønbergets 

 Øiegneis. hvor man møder Lag hørende til den yngre Kvitvola- 

 etage. Paa Nordsiden, hvor man for Øieblikket ikke kj ender 

 sikre sibiriske Levninger, kommer derimod over den lyse Spa- 

 ragmit yngre Lag, Kvartsiter og Kvartsitskifere, der maaske 

 svarer til Kvitvolaetas:en, 



Efterskrift. 



I Sommer besøgte jeg paany Rømundfj eldet for nærmere 

 at undersøge den blaalige Kalk ved Sylta, pag. 80, og om 

 mulig paavise en videre Udbredelse af Orthokerkalken. Det 

 sidste mislykkedes desværre paa Grund af det dækkede Terræn. 

 Da Iagttagelserne imidlertid for en Del vil supplere, hvad der 

 i det foregaaende er sagt om Rømundfj eldet, vil jeg anføre 

 dem her. 



Fra Monkbeitsæteren, 900 m. o. H., 1 ) gik jeg østover op i 

 Fj eldet langs Veien til Husnoen og traf, pag. 6, den graa Sparag- 

 mit og derover svagt faldende glindsende Talkskifer. Noget 

 høiere kom graalig og rødlig Sparagmitskifer ; i Nærheden 

 heraf. omtr. 1055 m. o. H., laa 2 vel tilrundede Blokke af 

 gammel rød Sparagmit ; den ene Blok var temmelig stor. 

 Ovenpaa Fjeldplateauet, hvor alt er dækket, gik jeg over 

 Skjærbækken lidt nordenfor Tjernet og derpaa, ca. 1100 m. 



l ) Middel af en Række Observationer iaar giver som Sæterens Høide over 

 Havet 900 m. istedenfor 910 m., der er angivet pag. 6. 



