Etterskrift. 93 



blokke. Langs den nordlige Fod af Rømundfj eldet er Græs- 

 væksten meget frodig. 



Fra Sæteren gik jeg senere mod SO. Henimod Bjørbækken, 

 20 m. over Sæteren, traf jeg den gamle røde Sparagmit. Den 

 danner her en lav flad Ryg, der strækker sig i sydlig Retning 

 og mellem Bækkens Forgreninger naar op til 945 m. o. H. 

 Søndenfor Bækken bar man en lang jevn dækket Skraaning 

 opover mod Fjeldet; i en Fordybning fandt jeg mørk graa 

 Sparagmit 955 m. o. H. I Fjeldranden, 1060 m. o. H., saaes 

 mørk graalig glindsende Talkskifer, der indeboldt Korn og 

 enkelte Knoller af Kvarts, og derover, ca. 15 m. bøiere, lys 

 graa talkholdig Kvartsskifer, F. svagt NNO. Jeg gik derpaa 

 forbi Yarden over den mellemste Top af Rømimdfj eldet; denne 

 dannes af en bred nord syd gaaende flad Ryg, der kun ved en 

 svag Fordybning er skilt fra den sydligste lidt bøiere Top. 

 Hele Ryggen er dækket med smaastenet Ur, væsentlig dannet 

 af mørk rødlig Sparagmitsandsten. Hist og ber endog helt 

 op paa Toppen, 1200 m. o. H., saaes enkelte tildels temmelig 

 store Stene af gammel rød konglomeratisk Sparagmit; paa 

 Østsiden af Fjeldet, ca. 1100 m. o. H., fandt jeg endog en 

 vældig Blok paa mindst 2 m.'s Længde. Nedenfor Ryggen 

 forsvinder Uren; men Grunclen er dækket, hvorfor jeg gik 

 hen til den pag. 7 omtalte Bæk, der falder i Sylta, og fulgte 

 den nedover. Øverst oppe i 1100 m.'s Høide sees en hvidlig, 

 svag rødlig Sparagmitsandsten Str. 30° V. F. 20° O ; 60 m. neden- 

 for kommer mørk rødlig Sparagmitsandsten lig den paa Toppen 

 af Fjeldet, med lidt lys graalig Lerskifer paa Lagfladerne, F. 30° 

 i samme Retning. Noget lavere 1015 m. o. H., møder man den 

 pag. 7 angivne lys graalige, tildels kvartsitiske, Sparagmit- 

 sandsten med F. 50° O. Faldet vedbliver at tiltage nedover; om- 

 trent 980 m. o. H., sees en lys rødlighvid Sparagmitsandsten med 

 brune Rustpletter, St. 13° V. F. 60° O., overleiet af et l /z m. tykt 

 Drag graalig hvid Kalksandsten med lidt rødlig Skifer paa 

 Lagfladerne. Straks nedenfor kommer en graalig glindsende 

 Talkskifer med Kvartskorn, lignende den, jeg saa i den vest- 

 lige Fjeldrand, F. østover; 10 m. lavere staar hvid Kvartsit 

 'med F. steilt V. Længere nede sees en styg, sønderfaldende, 

 lidt glindsende Skifer, der gaar over i en mere tæt glindsende 

 talkholdig graasort Bergart, indeholdende Smaastumper af for- 

 skjelligt Slags; Faldet er her vanskeligt at bestemme, men 



