96 O. E. Schiøtz. 



jeg clesuden iagttaget, at saadanne Blokke, tildels ganske 

 store, er spredt omkring paa Fjeldstrækningen vestenfor Skaar- 

 bækken fra Kampnukøiden sydover til Eltdalen ; ofte sees ker 

 liggende i Fj eldgruset de røde jaspisfarvede Knoller, der tindes 

 saa hyppig inclleirede i den gamle røde Sparagmit. Det er efter 

 dette ingen Grund til at antage den pag. 81 omtalte røde 

 Sparagmit for andet end en løs Blok ; ikke langt fra det om- 

 handlede Sted saaes forresten iaar en meget stor Blok. Det 

 i Sommer opgaaede Profil tvers over Rømundfj eldets sydlige 

 Top viser ogsaa, se nedenfor, at den gamle røde Sparagmit 

 ikke kan træde op paa selve Fjeldplateauet. 



Det nærmeste Fjeld, keiere end Rømundfj eldet, hvorfra 

 disse Blokke kan være komne, er det omtrent 32 km. norden- 

 for liggende Rendais Sølen, der naar op til 1800 m. o. H. De 

 smaa Stene af graa Sparagmit, der saaes oppe paa den nord- 

 ligste Del af Rømundfj eldet, og de rødlige Kvartsknoller, der 

 tindes spredt her og der over Fj eldet sendenfor Kampnuhøiden, 

 og som svarer til dem, man hyppig ser i Konglomeratet 

 øverst ved Eltaaen og i Ryensjøfj eldet, synes dog at tyde 

 paa, at Blokkene tildels ere komne fra de lavere Fjeldstræk- 

 ninger i Nærheden; de maa isaafald være blevne ført op ad 

 Bakke omtr. 200 m. eller saa. ' Blokketransporten har ihvert- 

 fald foregaaet i sydlig Retning omtrent parallelt med Fæmunds- 

 elvens Dalføre. 



Ved Hjælp af Observationerne iaar kan man danne sig 

 et temmelig fuldstændigt Profil over den sydlige Del af 

 Rømundfj eldet. I den vestlige Skraaning har man nederst, 

 945 m. o. EL, den gamle røde Sparagmit og derover graa 

 Sparagmit; efter et Stykke dækket Terræn kommer 100 m. 

 høiere graa glindsende Talkskifer overleiet af graalig talk- 

 holdig Kvartsskifer med svagt Fald NNO.; endelig paa Top- 

 pen, 1200 m. o. H., tindes mørk rødlig Sparagmitsandsten. 

 Paa Østsiden' af Fj eldet giver den lille Bæk, der strømmer 

 østover ned til Sylta, et Snit tvers over Lagene ligefra 1100 

 m. til 880 m, o. H. Lagene sænker sig først raskt nedover, 

 idet det østlige Fald bliver steilere og steilere, jo længere 

 man kommer ned, indtil det ved ca. 970 m. fra lodret gaar 

 over til svagt vestligt; 1040 m. o. H. møder man den røde 

 Sparagmitsandsten fra Toppen af Fj eldet; ved 980 m. træder 

 talkholdig Skifer, lig den i Vestranden, frem med steilt ostligt 



