Tillæg til Viridariuni norvegicum. 147 



Vaaren 1890 viste Bromus brizaeformis F. & M. sig som 

 Ugræs paa fiere Steder i den botaniske Have ved Christiania. 



I. Pag. 275, 21de Linie fra neden, tilføies: I Tromsø (69° 

 40') blev Chrysurns cynosuroides, Pers. saaet ude i Haven 12te 

 Juni 1889 og blomstrede rigelig 3die August. Ved Aal Preste- 

 gaard i Hallingdal (60° 37'), som ligger 1500' (470 m.) o. H., blev 

 denne Art saaet ude i Haven 12te Mai 1889, blomstrede 16de 

 Juli og gav modent Frø 10de September. 



I. Pag. 298, 18de Linie fra neden, tilføies: Om Korn- 

 dyrkning paa Island skriver min Ven Landphysicus Schier- 

 beck i Reykjavik (i November 1890) følgende: «Korndyrkning 

 i Almindelighed og i større Udstrækning har neppe nogen Frem- 

 tid paa Island, fordi Høsten altid vil blive usikker og det Avlede, 

 i bedste Tilfælde, kun af middelmaadig Qvalitet. Naar man bor 

 i Nærheden af en Handelsplads, vil man derfor, trods Fragten paa 

 udenlandsk Korn, og Mellemhandlernes Fortjeneste paa samme, billi- 

 gere kunne kjøbe den fremmede Vare end selv at dyrke Kornet. 

 Naar Folk derimod bo meget langt borte fra en Handelsplads, saa 

 at de maa føre Kornet mange Dagsreiser paa Hesteryg (en Tønde 

 — 139 Liter — paa hver Hest), inden de kunne faa det hjem, 

 tildels endog mere eller mindre beskadiget paa Veien af Regn &c, 

 saa kunde der maaske blive Tale om med Nytte hist og her at 

 dyrke Korn : for saadane Folk kan Kornet nemlig komme til at 

 koste 10 Kroner mere for en Tønde end i Udlandet. Da jeg 

 ifjor foretog en Reise gjennem Island fra Vest til Øst, kom jeg 

 gjennem en Landstrækning («undir Eyafjöllum» — paa Sydkanten 

 af Øen, omtrent ved 63° 40'), der laa godt til mod Syd, beskyttet 

 mod Nordenvinden af høie Fjelde og hvor, eiter den hidtil vundne 

 Erfaring, Havedyrkning lykkes godt: her kan nemlig Kaal- 

 rabifrø avles bedre end paa de fleste andre Steder paa 

 .Island. De Folk, som bo her, maa hente sit Korn med stort 

 Besvær, da der ingen Havn findes i Nærheden. Det er meget 

 rimeligt, at man her kunde dyrke Byg i smaa Qvantiteter, en 

 Tønde hist og her paa vel valgte Steder. Jeg har nu en Bygsort, 

 som jeg har dyrket i flere Aar ved Reykjavik (64° 8'), og af denne 

 vil jeg overlade Folk i den her nævnte Egn, der maatte ønske 

 det, smaa Portioner til Forsøg. Denne Bygsort kan, efter de 

 Erfaringer, som jeg her har vundet, saaes baade Høst og Vaar. I 

 det sidste Aar har jeg endog forsøgt at saa denne Bygsort midt 

 om Vinteren, da Jorden tilfældigvis ikke var frossen. 



10* 



