150 Dr. F. C. Schübeier. 



Bundt, som er meget tydelig malet og hvormed der neppe kan 

 være ment noget andet end Asparges. Dersom dette er rigtigt, 

 maa man alt i det 4de Aartusend f. Chr. have dyrket Asparges 

 i Ægypten. (Franz Woenig. Die Pflanzen im alten Aegyp ten. 

 Leipzig. 1886, Pag. 205 Fig. 3 og Pag. 208). 



I. Pag. 341, 19de Linie fra oven, tilføies: Paa Gaarden 

 Karnes, ved Lyngseidet i Tromsø Amt (69° 35') blev der Vaaren 

 1885 saaet nogle faa Frø af Asparges, hvoraf e t spirede efter et 

 Par Ugers Forløb. To eller tre Aar senere blomstrede denne 

 Plante og fik udover Høsten mørkrøde Bær, men man ved ikke 

 om disse indeholdt spiredygtigt Frø. Denne Plante, som har været 

 fuldkommen overladt til sig selv, har senere ikke blomstret, men 

 havde i August 1890 en Høide af lidt over 3' (97 cm.). 



I. Pag. 342, 20de Linie fra oven, tilføies: I de sidst for- 

 løbne 2 — 300 Aar har man tillagt de enkelte Organer og fornem- 

 Bæreneaf Pan's quadrifolia høist forskjellige Egenskaber; men det 

 vilde blive for vidtløftigt her at gjennemgaa alt dette. Enhver, der 

 maatte interessere sig for denne Sag, skal jeg derfor tillade mig 

 at henvise til et nylig udkommet Skrift paa 12 Ark, der har føl- 

 gende Titel: Historische Studien über Paris quadrifolia. Ein 

 Beitrag zur Geschichte der Arzeneimittellehre von Dr. Carl v. 

 Schroff. Graz. 1890. 



I. Pag. 344, 10 Linie fra oven, filføies: Convallaria ver- 

 ticülata, L. Norge. Beinbrotgras, Beingras, Sentoksrot, Sintogs- 

 rot, Svintoksrot (af Svintoks, der i det norske Folkesprog er Nav- 

 net paa en Grævling — Meles taxus) ; Tid. Blutwurz (Augsburg), 

 Wilder Dreyocker (Schlesien), Schlangenkraut, Weiswurz. Almin- 

 delig vildtvoxende til Hammerfest (70° 37'). I de sydlige Egne 

 af Norge gaar den til og over Birkegrænsen,, ja ved Bygdin endog 

 temmelig høit op i Vidjebeltet. 



I Thelemarken bliver den finhakkede Rod kogt med Fløde 

 saa længe, indtil det hele faar en Consistens som Smør, og denne 

 Salve bruges til at helbrede gamle, atoniske Saar (ulcéra). 



I. Pag. 346, 21de Linie fra oven tilføies: Iris sibirica, L. 

 har i flere Aar holdt sig meget godt under Snedækket og blom- 

 stret hvert Aar ved Fjeldstuen Kongsvold (62° 18') paa Dovre, 

 som ligger 2940' (922 'm.) o. H. 



I. Pag. 350, 4de Linie fra oven, tilføies: Ved Kabelvaag 

 (68° 12') i Lofoten blomstrede Crocus vernus den 26de Marts 1890. 

 Efter Opgave fra Landphysicus Schierbeck holder den sig godt 



