Tillæg til Viridarium norvegicurn. 171 



■er Landsbyen Ansbøch's Navn dannet. (Fr. v. K ob ell. Ueber 

 Pflanzensagen und Pflanzensymbolik. München. 1875. Pag. 9). 



I, Pag. 528, 8de Linie fra neden, tilføies: Ved Gaarden 

 Dalsberg paa nordre Sandø (59° 3' — Hvaler Prestegjeld) blev 

 der Vaaren 1881 plantet ti Castanietræer (Castanea vesca), som 

 vare omtrent l' (31 cm.) heie. Et af disse Træer gik ud efter 

 Plantningen, men de ni have senere voxet meget frodig, og Høsten 

 1889 var det største Exemplar 12' (3.76 m.) høit. Dette Træ gav 

 samme Aar, inden Udgangen af September, næsten fuldmoden 

 Fragt. 



I. Pag. 529, 18de Linie fra neden, tilføies: Ved Kabelvaag 

 i Lofoten (68° 12') bliver Ulmus montana træagtig og giver indtil 

 26" (77 cm.) lange Aarsskud. I Reykjavik (64° 8') har Ulmus 

 montana holdt sig i Aarene 1889 — 90. 



I. Pag, 535, 16de Linie fra neden, tilføies: Ulmus campes- 

 tris findes baade paa Krim og i Kaukasien, hvor den gaar op til 

 5000 — 6500' o. H. I Transkaukasien kan den naa en Høide af 

 100 — 120'. Derfra gaar den mod Øst til det nordlige Persien; i 

 Kabul gaar den op til 7 — 9000' og paa Himalaya til 10,500' o. 

 H. Sandsynligvis gaar den derfra, gjennem det sydlige China, til 

 det stille Hav, (Fr. Th. Koppen. 1. c. II. Pag/ 41). 



Det største Exemplar af Ulmus campestris, der hidtil er fun- 

 det i Tyskland og som er kjendt under Navn af «Die Schims- 

 h eim er Effe», staar i Landsbyen Schimsheim i Hessen Darm- 

 stadt. Den er beskrevet og tegnet af C F. Seidel i Sitzungs- 

 berichte und Abhandlungen der naturwissenschaftlichen Gesell- 

 schaft Isis in Dresden, Heft I. II. 1878. Dette Træ, hvis Alder 

 sættes til 5 — 600 Aar, er omtrent 30 m. høit. Ved Grunden hol- 

 der Stammen 15.07 m. i Omfang, i 1 m. Høide 13.19 m. og i 2 

 ni. Høide 10.38 m. De første Grene begynde i en Høide af 3.5 m. 

 Stammen er indvendig hul. 



I. Pag. 536, 5te Linie fra neden, tilføies: Geltis australis 

 findes ogsaa i Lille-Asien og Kaukasus, i Transkaukasien, det 

 nordlige Persien, Afghanistan og det nordlige Himalaya. (Fr. 

 Th. Koppen. 1. c. II. Pag. 23). 



I. Pag. 537, 4de Linie fra oven, tilføies: Det sorte Mor- 

 bærtræ omtales kun paa et Sted i Bibelen (Lucas 17, 6): «Der- 

 som I havde Tro som et Senepskorn, da maatte I sige til dette 

 Morbærtræ (cuxapvöq) » o. s. v. I Grækenland kaldes denne Art 



