210 Dr. F. G. Schübeier. 



skjellige Arter af Ribes, som dyrkes ved Reykjavik (64° 8')» tar 

 min Ven Landphysicus Schierbe c k (i November 1890) meddelt 

 mig følgende: «Af Ribes rubrum og nigrum frndes nu her i Haven 

 endel større Buske, som i Aarene 1884 — 85 ere formerede af 

 Stiklinger. Denne Formeringsmaade kan saaledes bruges ogsaa 

 paa Island; men de unge Planter voxe temmelig langsomt og en 

 hel Del af Stiklingerne gaa ud om Vinteren. Jeg har derfor 

 begyndt at formere baade disse og andre Buske, f. Ex. Lonicera 

 og Roser, ved Nedhagning (Aflægning): Jeg graver da en Rende 

 omkring hver Busk, der har middelsstærke Grene, som, med eller 

 uden Indsnit i disse, bøies ned i Renden ved Hjelp af en Træhage 

 og dækkes med Jord, saa at kun Topenden kommer over Grun- 

 den. Ribsen giver her moden Frugt i August eller noget ind i 

 September; men i claarlige Somre kniber det dog meget med at 

 faa dem kun nogenlunde modne. Naar Buskene dyrkes som Spalier. 

 bliver Bærene lige saa store og saftige som de udenlandske; men 

 ellers staa de i Regelen endel tilbage for disse. Ribsbuskene have- 

 i de. to sidste Somre (1889 — 90) lidt meget af Bladlus, og alt i 

 de sidste Dage af Mai 1890 fandt jeg, ved at undersøge de smaa 

 Blade, hist og her en Bladlus; men i Juli og August var der. 

 næsten ikke et eneste Blad paa Buskene, med Undtagelse af de 

 aller øverste Hjerteblade. Bærene vare endnu grønne og bleve: 

 vistnok senere røde, men langt fra saa vel udviklede, som man 

 ellers havde kunnet vente i en saa god Sommer. Jeg avlede dog" 

 omtrent 50 Pund (25 Kg.) Ribs i min Have. Flere af de Buske,, 

 som ifjor vare angrebne af Bladlus, døde i Løbet af Vinteren. — 

 Solbær buskene (R. nigrum) have aldeles ikke været angrebne 

 af Bladlus. — Stikkelsbærbuskene (R. grossularia) voxe 

 ikke nær saa godt som Ribs og Solbær; men de have dog kunnet 

 friste Livet, og jeg har iaar seet nogle grønne Bær paa en gammel 

 Busk i en anden Have her i Reykjavik. Andre Arter af denno 

 Slægt, f. Ex. Ribes alpinum og R. sanguineum, friste vistnok 

 Livet her, men de spille en meget underordnet Rolle som Pryd- 

 buske*. 



II. Pag. 280, 9de Linie fra neden, tilføies: Den her om- 

 talte Magnolia acuminata havde i August 1890 følgende Dimen- 

 sioner: Høide27 / 3" (8.55 m.), Kronens Diameter 27' 10" (8.76 m.) 

 og Stammens Omfang, 2 Va' fra Grunden, 3' 4'' (105 cm.). 



II. Pag. 284, 5te Linie fra oven, tilføies : Hepatica triloba, 



